# Uradni list C 150/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 636. maj 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 150

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 636. maj 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 150/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 150/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 150/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings) (
  1
  )

1

1

2020/C 150/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 150/03 | Menjalni tečaji eura — 5. maj 2020 | 3 |
| 2020/C 150/04 | Sklep Komisije z dne 16. aprila 2020 o navodilu centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije, da vnese spremembe preglednic upravičenosti do mednarodnih dobropisov v preglednici upravičenosti do mednarodnih dobropisov Unije v evidenco transakcij Evropske unije | 4 |
| 2020/C 150/05 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 150/03

Menjalni tečaji eura — 5. maj 2020

3

2020/C 150/04

Sklep Komisije z dne 16. aprila 2020 o navodilu centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije, da vnese spremembe preglednic upravičenosti do mednarodnih dobropisov v preglednici upravičenosti do mednarodnih dobropisov Unije v evidenco transakcij Evropske unije

4

2020/C 150/05

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

17

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 150/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 150/07 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 28 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 150/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2020/C 150/07

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 150/01)

Komisija se je 29. aprila 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9813. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9813. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 150/02)

Komisija se je 29. aprila 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9811. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9811. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

5. maj 2020

(2020/C 150/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0843 |
| JPY | japonski jen | 115,71 |
| DKK | danska krona | 7,4612 |
| GBP | funt šterling | 0,87060 |
| SEK | švedska krona | 10,6980 |
| CHF | švicarski frank | 1,0525 |
| ISK | islandska krona | 159,30 |
| NOK | norveška krona | 11,1730 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,978 |
| HUF | madžarski forint | 350,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,5316 |
| RON | romunski leu | 4,8260 |
| TRY | turška lira | 7,6866 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6825 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5201 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4057 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7910 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5359 |
| KRW | južnokorejski won | 1 324,81 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,9018 |
| CNY | kitajski juan | 7,6575 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5735 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 372,93 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6674 |
| PHP | filipinski peso | 54,863 |
| RUB | ruski rubelj | 80,4713 |
| THB | tajski bat | 35,126 |
| BRL | brazilski real | 5,9576 |
| MXN | mehiški peso | 25,8850 |
| INR | indijska rupija | 82,1435 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0843

JPY

japonski jen

115,71

DKK

danska krona

7,4612

GBP

funt šterling

0,87060

SEK

švedska krona

10,6980

CHF

švicarski frank

1,0525

ISK

islandska krona

159,30

NOK

norveška krona

11,1730

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,978

HUF

madžarski forint

350,27

PLN

poljski zlot

4,5316

RON

romunski leu

4,8260

TRY

turška lira

7,6866

AUD

avstralski dolar

1,6825

CAD

kanadski dolar

1,5201

HKD

hongkonški dolar

8,4057

NZD

novozelandski dolar

1,7910

SGD

singapurski dolar

1,5359

KRW

južnokorejski won

1 324,81

ZAR

južnoafriški rand

19,9018

CNY

kitajski juan

7,6575

HRK

hrvaška kuna

7,5735

IDR

indonezijska rupija

16 372,93

MYR

malezijski ringit

4,6674

PHP

filipinski peso

54,863

RUB

ruski rubelj

80,4713

THB

tajski bat

35,126

BRL

brazilski real

5,9576

MXN

mehiški peso

25,8850

INR

indijska rupija

82,1435

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/4

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. aprila 2020

o navodilu centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije, da vnese spremembe preglednic upravičenosti do mednarodnih dobropisov v preglednici upravičenosti do mednarodnih dobropisov Unije v evidenco transakcij Evropske unije

(2020/C 150/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in št. 1193/2011 (2) ter zlasti člena 59(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Število mednarodnih dobropisov, do katerih so operaterji upravičeni, je določeno v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Število mednarodnih dobropisov, do katerih so operaterji upravičeni, je določeno v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013 z dne 8. novembra 2013 o določanju upravičenosti do mednarodnih dobropisov v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

| (2) | Register Unije vsako leto na podlagi preverjenih emisij avtomatično posodobi upravičenosti, določene v skladu s členom 1(2) do (5) Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013. Pri novih napravah in novih operaterjih zrakoplovov ni začetne vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Register Unije vsako leto na podlagi preverjenih emisij avtomatično posodobi upravičenosti, določene v skladu s členom 1(2) do (5) Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013. Pri novih napravah in novih operaterjih zrakoplovov ni začetne vrednosti.

| (3) | Države članice morajo v skladu s členom 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013 o spremembah svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov uradno obvestiti Komisijo, ki v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 centralnemu administratorju naroči, naj preglednico upravičenosti do mednarodnih dobropisov v evidenci transakcij Evropske unije (EUTL) ustrezno spremeni, če so te spremembe skladne z Direktivo 2003/87/ES in ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11a Direktive. |
| --- | --- |

(3)

Države članice morajo v skladu s členom 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1123/2013 o spremembah svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov uradno obvestiti Komisijo, ki v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 centralnemu administratorju naroči, naj preglednico upravičenosti do mednarodnih dobropisov v evidenci transakcij Evropske unije (EUTL) ustrezno spremeni, če so te spremembe skladne z Direktivo 2003/87/ES in ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 11a Direktive.

| (4) | Avstrija je z dopisom z dne 3. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(4)

Avstrija je z dopisom z dne 3. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (5) | Belgija je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(5)

Belgija je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (6) | Ciper je z dopisom z dne 19. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočil spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(6)

Ciper je z dopisom z dne 19. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočil spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (7) | Češka je z dopisom z dne 9. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(7)

Češka je z dopisom z dne 9. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (8) | Danska je z dopisom z dne 20. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(8)

Danska je z dopisom z dne 20. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (9) | Estonija je z dopisom z dne 24. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(9)

Estonija je z dopisom z dne 24. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (10) | Finska je z dopisom z dne 28. februarja 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(10)

Finska je z dopisom z dne 28. februarja 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (11) | Francija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(11)

Francija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (12) | Nemčija je z dopisom z dne 16. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(12)

Nemčija je z dopisom z dne 16. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (13) | Irska je z dopisom z dne 19. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(13)

Irska je z dopisom z dne 19. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (14) | Italija je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(14)

Italija je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (15) | Latvija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(15)

Latvija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (16) | Malta je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(16)

Malta je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (17) | Nizozemska je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(17)

Nizozemska je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (18) | Poljska je z dopisom z dne 20. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(18)

Poljska je z dopisom z dne 20. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (19) | Romunija je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(19)

Romunija je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (20) | Slovaška je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(20)

Slovaška je z dopisom z dne 17. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (21) | Španija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(21)

Španija je z dopisom z dne 23. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (22) | Švedska je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(22)

Švedska je z dopisom z dne 18. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočila spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (23) | Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 25. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočilo spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020. |
| --- | --- |

(23)

Združeno kraljestvo je z dopisom z dne 25. marca 2020 v skladu s členom 59(3) Uredbe Komisije (EU) št. 389/2013 uradno sporočilo spremembe svoje preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov za obdobje 2008–2020.

| (24) | Komisija ni ugotovila neskladnosti med uradno sporočenimi spremembami in Direktivo 2003/87/ES ali ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 11a – |
| --- | --- |

(24)

Komisija ni ugotovila neskladnosti med uradno sporočenimi spremembami in Direktivo 2003/87/ES ali ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 11a –

SKLENILA:

Člen 1

Komisija centralnemu administratorju evidence transakcij Evropske unije naroča, naj vnese spremembe preglednice upravičenosti do mednarodnih dobropisov v evidenco transakcij Evropske unije.

Člen 2

Spremembe preglednic upravičenosti do mednarodnih dobropisov so določene v Prilogi.

V Bruslju, 16. aprila 2020

Za Komisijo

Frans TIMMERMANS

Izvršni podpredsednik

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

1

(2)  UL L 122, 3.5.2013, str. 1.

2

---

PRILOGA

Avstrija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210600 | Laudamotion Executive GmbH | 1(5) | |
| 210636 | easyJet Europe Airline GmbH | 1(5) | |
| 210838 | Anisec Luftfahrt GmbH | 1(5) | |
| 142 | Jungbunzlauer Wulzeshofen | 1(3) | 104963 |
| 182 | Stölzle-Oberglas Köflach | 1(3) | 22133 |
| 168 | SCA Graphic Laakirchen AG | 1(3) | 2162 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210600

Laudamotion Executive GmbH

1(5)

210636

easyJet Europe Airline GmbH

1(5)

210838

Anisec Luftfahrt GmbH

1(5)

142

Jungbunzlauer Wulzeshofen

1(3)

104963

182

Stölzle-Oberglas Köflach

1(3)

22133

168

SCA Graphic Laakirchen AG

1(3)

2162

Belgija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 327 | Alpro | 1(3) | 5981 |
| 37 | Nelissen Steenfabrieken | 1(3) | 20477 |
| 271 | Wienerberger Rumst | 1(3) | 39225 |
| 210663 | Asfaltcentrale Willemen Infra Doel | 1(2) | |
| 630 | BPB Belgium | 1(3) | 24806 |
| 292 | Etex Building Performance | 1(3) | 16949 |
| 210011 | EON - WKK Oleon Ertvelde | 1(2) | |
| 210012 | E.ON - WKK Promat Tisselt | 1(2) | |
| 210664 | A&S Energie | 1(2) | |
| 210661 | Agristo Wielsbeke | 1(2) | |
| 210659 | Agristo Harelbeke | 1(2) | |
| 220 | Clarebout Potatoes | 1(3) | 26474 |
| 741 | Sibelco | 1(3) | 10225 |
| 210133 | Provital | 1(2) | |
| 211998 | Advachem | 1(2) | |
| 279 | GSK Wavre | 1(3) | 13689 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

327

Alpro

1(3)

5981

37

Nelissen Steenfabrieken

1(3)

20477

271

Wienerberger Rumst

1(3)

39225

210663

Asfaltcentrale Willemen Infra Doel

1(2)

630

BPB Belgium

1(3)

24806

292

Etex Building Performance

1(3)

16949

210011

EON - WKK Oleon Ertvelde

1(2)

210012

E.ON - WKK Promat Tisselt

1(2)

210664

A&S Energie

1(2)

210661

Agristo Wielsbeke

1(2)

210659

Agristo Harelbeke

1(2)

220

Clarebout Potatoes

1(3)

26474

741

Sibelco

1(3)

10225

210133

Provital

1(2)

211998

Advachem

1(2)

279

GSK Wavre

1(3)

13689

Ciper

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210168 | TUS Airways Ltd | 1(5) | |
| 210705 | CHARLIE AIRLINES LTD | 1(5) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210168

TUS Airways Ltd

1(5)

210705

CHARLIE AIRLINES LTD

1(5)

Češka

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 208023 | Pittsburgh Corning CR | 1(2) | |
| 210084 | Papírna APIS s.r.o. | 1(2) | |
| 32 | Huhtamaki Česká republika, a.s. | 1(3) | 4805 |
| 127 | ČEZ, a. s. - Elektrárna Prunéřov 2 | 1(3) | 3484452 |
| 272 | SAINT-GOBAIN ADFORS CZ - Litomyšl | 1(3) | 28742 |
| 283 | Vápenka Čertovy schody | 1(3) | 194885 |
| 284 | CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o. | 1(3) | 17247 |
| 207687 | ABS Jets Inc. | 1(5) | |
| 209931 | PLORISTA LIMITED | 1(5) | |
| 426 | SPP Storage - PZP Dolní Bojanovice | 1(3) | 1384 |
| 314 | LASSELSBERGER - závod Chlumčany | 1(3) | 35526 |
| 397 | Rýnovická energetická s.r.o. | 1(3) | 3383 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

208023

Pittsburgh Corning CR

1(2)

210084

Papírna APIS s.r.o.

1(2)

32

Huhtamaki Česká republika, a.s.

1(3)

4805

127

ČEZ, a. s. - Elektrárna Prunéřov 2

1(3)

3484452

272

SAINT-GOBAIN ADFORS CZ - Litomyšl

1(3)

28742

283

Vápenka Čertovy schody

1(3)

194885

284

CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o.

1(3)

17247

207687

ABS Jets Inc.

1(5)

209931

PLORISTA LIMITED

1(5)

426

SPP Storage - PZP Dolní Bojanovice

1(3)

1384

314

LASSELSBERGER - závod Chlumčany

1(3)

35526

397

Rýnovická energetická s.r.o.

1(3)

3383

Danska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210839 | Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a | 1(2) | |
| 291 | CP KELCO ApS | 1(3) | 50095 |
| 210419 | De Danske Gærfabrikker A/S | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210839

Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a

1(2)

291

CP KELCO ApS

1(3)

50095

210419

De Danske Gærfabrikker A/S

1(2)

Estonija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 206959 | KKT Oil OÜ | 1.3 | |
| 206191 | Enefit Õlitööstus | 1.3 | |
| 2 | Eesti elektrijaam | 1.3 | 4224836 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

206959

KKT Oil OÜ

1.3

206191

Enefit Õlitööstus

1.3

2

Eesti elektrijaam

1.3

4224836

Finska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210165 | Nikkilän voimalaitos | 1(1) | 5568 |
| 210671 | Helsinki Data Center | 1(2) | |
| 210700 | Renkomäen lämpökeskus | 1(2) | |
| 416 | Äänekosken tehtaat | 1(3) | 22973 |
| 210687 | Lk300 Terrafame Sotkamo | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210165

Nikkilän voimalaitos

1(1)

5568

210671

Helsinki Data Center

1(2)

210700

Renkomäen lämpökeskus

1(2)

416

Äänekosken tehtaat

1(3)

22973

210687

Lk300 Terrafame Sotkamo

1(2)

Francija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210608 | SYNUTRA | 1(2) | |
| 210623 | Station de Sauveterre de Guyenne | 1(2) | |
| 210662 | Chaudiere Ajinomoto Foods Europe | 1(2) | |
| 210721 | COGESTAR 3 - Cogé McCain Matougues | 1(2) | |
| 210722 | COGESTAR 3 - McCain Harnes | 1(2) | |
| 210723 | Ecoslops Provence | 1(2) | |
| 210725 | COGESTAR 3 - CEA Saclay | 1(2) | |
| 210797 | ESTIA - Chaufferie de la Haye | 1(2) | |
| 211358 | LYONDELLBASELL SERVICES France | 1(2) | |
| 211718 | CHARTRES METROPOLE ENERGIES | 1(2) | |
| 211758 | Spie Batignolles Malet - Grands Chantiers - PE 15 | 1(2) | |
| 211858 | OMYA - Site d’Orgon | 1(2) | |
| 211959 | KNAUF INSULATION LANNEMEZAN - Illange | 1(2) | |
| 211960 | INTERXION FRANCE - MRS2 | 1(2) | |
| 212100 | TRX | 1(2) | |
| 212180 | Orange- Datacenter Chartres | 1(2) | |
| 212220 | CHEVRON ORONITE - Usine de Gonfreville L’Orcher | 1(2) | |
| 212280 | Centrale d’énergie Hôpital de Mercy | 1(2) | |
| 212401 | Fresenius Medical Care SMAD | 1(2) | |
| 210666 | Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A. | 1(5) | |
| 210737 | AB Air Holdings | 1(5) | |
| 210858 | Symphony Master (Jersey) Limited | 1(5) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210608

SYNUTRA

1(2)

210623

Station de Sauveterre de Guyenne

1(2)

210662

Chaudiere Ajinomoto Foods Europe

1(2)

210721

COGESTAR 3 - Cogé McCain Matougues

1(2)

210722

COGESTAR 3 - McCain Harnes

1(2)

210723

Ecoslops Provence

1(2)

210725

COGESTAR 3 - CEA Saclay

1(2)

210797

ESTIA - Chaufferie de la Haye

1(2)

211358

LYONDELLBASELL SERVICES France

1(2)

211718

CHARTRES METROPOLE ENERGIES

1(2)

211758

Spie Batignolles Malet - Grands Chantiers - PE 15

1(2)

211858

OMYA - Site d’Orgon

1(2)

211959

KNAUF INSULATION LANNEMEZAN - Illange

1(2)

211960

INTERXION FRANCE - MRS2

1(2)

212100

TRX

1(2)

212180

Orange- Datacenter Chartres

1(2)

212220

CHEVRON ORONITE - Usine de Gonfreville L’Orcher

1(2)

212280

Centrale d’énergie Hôpital de Mercy

1(2)

212401

Fresenius Medical Care SMAD

1(2)

210666

Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A.

1(5)

210737

AB Air Holdings

1(5)

210858

Symphony Master (Jersey) Limited

1(5)

Nemčija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 | Einheitliche Anlage Bremen | 1(3) | 6449750 |
| 203410 | Schmiede | 1(3) | 0 |
| 341 | Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH | 1(3) | 29148 |
| 390 | Ziegelei Wolfersdorf | 1(3) | 17982 |
| 203168 | Brennen von Dachziegeln - Betrieb Hüllhorst | 1(3) | 0 |
| 201937 | Fliesenwerk BLINK | 1(3) | 0 |
| 616 | Papiererzeugung Stockstadt | 1(3) | 359889 |
| 202756 | Papierproduktion Schwedt | 1(3) | 0 |
| 879 | DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven | 1(3) | 58097 |
| 1444 | GuD und Heizkraftwerk Nord | 1(1) | 393145 |
| 4141 | Reservedampferzeuger | 1(3) | 82932 |
| 207202 | Geothermieanlage Unterföhring | 1(3) | 0 |
| 208751 | Heizkraftwerk Klingenhof | 1(3) | 0 |
| 4155 | Verdichterstation Radeland | 1(3) | 1793 |
| 206995 | Verdichterstation Embsen - Gasturbinenanlage | 1(3) | 0 |
| 202625 | Vinna-Anlage | 1(3) | 0 |
| 210670 | Keramikbrennung | 1(2) | |
| 209081 | BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei | 1(1) | 0 |
| 210642 | Heizwerk Europaviertel | 1(2) | |
| 210681 | Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen) | 1(2) | |
| 210939 | HW Treptow | 1(2) | |
| 210665 | Holzheizkraftwerk Horn | 1(2) | |
| 210680 | Gasmotoren-BHKW Ramstein | 1(2) | |
| 210688 | Stawag - BHKW Campus Melaten | 1(2) | |
| 210603 | Heizkraftwerk Gera-Lusan | 1(2) | |
| 210658 | Heizkraftwerk Gera-Tinz | 1(2) | |
| 210686 | HKW Robert-Bosch-Straße | 1(2) | |
| 211499 | Dampfkesselanlage M228 | 1(2) | |
| 210167 | Gasturbine 4 | 1(2) | |
| 210532 | Heizkraftwerk Adlerstraße | 1(2) | |
| 210880 | Blockheizkraftwerk Hollerstauden | 1(2) | |
| 210625 | Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3 | 1(2) | |
| 211738 | Erdgasempfangststation Lubmin 2 | 1(2) | |
| 210639 | Polypropylen-Anlage Schkopau | 1(2) | |
| 211198 | Acetylenanlage | 1(2) | |
| 209864 | Polyethylenanlage I, Geb T02 | 1(2) | |
| 209866 | Polyethylenanlage III, Geb T07 | 1(2) | |
| 210674 | Blockweichschaumproduktionsanlage | 1(2) | |
| 210628 | PVC-Anlage | 1(2) | |
| 210617 | Polyamid-Anlage | 1(2) | |
| 210878 | Anlage 73 - Herstellung von Industrieklebstoffen | 1(2) | |
| 210601 | Otto Bock Kunststoff GmbH | 1(2) | |
| 210596 | HDPE-Anlage, GUR-Straße | 1(2) | |
| 210164 | PAV-Fabrik | 1(2) | |
| 211199 | Imidazol-Fabrik I | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

60

Einheitliche Anlage Bremen

1(3)

6449750

203410

Schmiede

1(3)

0

341

Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH

1(3)

29148

390

Ziegelei Wolfersdorf

1(3)

17982

203168

Brennen von Dachziegeln - Betrieb Hüllhorst

1(3)

0

201937

Fliesenwerk BLINK

1(3)

0

616

Papiererzeugung Stockstadt

1(3)

359889

202756

Papierproduktion Schwedt

1(3)

0

879

DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven

1(3)

58097

1444

GuD und Heizkraftwerk Nord

1(1)

393145

4141

Reservedampferzeuger

1(3)

82932

207202

Geothermieanlage Unterföhring

1(3)

0

208751

Heizkraftwerk Klingenhof

1(3)

0

4155

Verdichterstation Radeland

1(3)

1793

206995

Verdichterstation Embsen - Gasturbinenanlage

1(3)

0

202625

Vinna-Anlage

1(3)

0

210670

Keramikbrennung

1(2)

209081

BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei

1(1)

0

210642

Heizwerk Europaviertel

1(2)

210681

Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen)

1(2)

210939

HW Treptow

1(2)

210665

Holzheizkraftwerk Horn

1(2)

210680

Gasmotoren-BHKW Ramstein

1(2)

210688

Stawag - BHKW Campus Melaten

1(2)

210603

Heizkraftwerk Gera-Lusan

1(2)

210658

Heizkraftwerk Gera-Tinz

1(2)

210686

HKW Robert-Bosch-Straße

1(2)

211499

Dampfkesselanlage M228

1(2)

210167

Gasturbine 4

1(2)

210532

Heizkraftwerk Adlerstraße

1(2)

210880

Blockheizkraftwerk Hollerstauden

1(2)

210625

Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3

1(2)

211738

Erdgasempfangststation Lubmin 2

1(2)

210639

Polypropylen-Anlage Schkopau

1(2)

211198

Acetylenanlage

1(2)

209864

Polyethylenanlage I, Geb T02

1(2)

209866

Polyethylenanlage III, Geb T07

1(2)

210674

Blockweichschaumproduktionsanlage

1(2)

210628

PVC-Anlage

1(2)

210617

Polyamid-Anlage

1(2)

210878

Anlage 73 - Herstellung von Industrieklebstoffen

1(2)

210601

Otto Bock Kunststoff GmbH

1(2)

210596

HDPE-Anlage, GUR-Straße

1(2)

210164

PAV-Fabrik

1(2)

211199

Imidazol-Fabrik I

1(2)

Irska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210702 | Equinix DB3 | 1(2) | |
| 210704 | Equinix DB1 | 1(2) | |
| 211260 | MSD Ireland (Biotech Dublin) | 1(2) | |
| 203640 | Alltech Inc | 1(5) | |
| 204963 | First Virtual Air LLC | 1(5) | |
| 203656 | Orange Crimson Aviation LLC | 1(5) | |
| 204157 | General Dynamics Land Systems | 1(5) | |
| 204542 | Quest AVTN | 1(5) | |
| 204603 | Guthy Renker Aviation | 1(5) | |
| 204639 | Nestle Purina PetCare | 1(5) | |
| 204765 | Premier Executive Jets Ltd | 1(5) | |
| 205278 | Konfara Company | 1(5) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210702

Equinix DB3

1(2)

210704

Equinix DB1

1(2)

211260

MSD Ireland (Biotech Dublin)

1(2)

203640

Alltech Inc

1(5)

204963

First Virtual Air LLC

1(5)

203656

Orange Crimson Aviation LLC

1(5)

204157

General Dynamics Land Systems

1(5)

204542

Quest AVTN

1(5)

204603

Guthy Renker Aviation

1(5)

204639

Nestle Purina PetCare

1(5)

204765

Premier Executive Jets Ltd

1(5)

205278

Konfara Company

1(5)

Italija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 326 | Stabilimento Ferrari di Maranello | 1(3) | 11981 |
| 210621 | Ernest SpA | 1(5) | |
| 210667 | Cartiera di Salerno | 1(2) | |
| 210668 | Stabilimento Pratella - Montelupo Fi.no | 1(2) | |
| 210679 | Ceramiche Mariner | 1(2) | |
| 210717 | Flightpartner Ltd | 1(5) | |
| 210840 | Keritaly S.p.a. | 1(2) | |
| 210859 | C.le di produzione calore terleriscaldamento BG | 1(2) | |
| 210898 | SAXAGRES SPA | 1(2) | |
| 210938 | ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO | 1(2) | |
| 211218 | Sito di Rosia | 1(2) | |
| 211318 | Centrale di Riserva Leinì | 1(2) | |
| 211398 | Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria | 1(2) | |
| 211439 | Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA | 1(2) | |
| 211458 | AMA Rozzano | 1(2) | |
| 211699 | CHP Bracco - Cesano Maderno | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

326

Stabilimento Ferrari di Maranello

1(3)

11981

210621

Ernest SpA

1(5)

210667

Cartiera di Salerno

1(2)

210668

Stabilimento Pratella - Montelupo Fi.no

1(2)

210679

Ceramiche Mariner

1(2)

210717

Flightpartner Ltd

1(5)

210840

Keritaly S.p.a.

1(2)

210859

C.le di produzione calore terleriscaldamento BG

1(2)

210898

SAXAGRES SPA

1(2)

210938

ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO

1(2)

211218

Sito di Rosia

1(2)

211318

Centrale di Riserva Leinì

1(2)

211398

Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria

1(2)

211439

Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA

1(2)

211458

AMA Rozzano

1(2)

211699

CHP Bracco - Cesano Maderno

1(2)

Latvija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210127 | CBF SIA „Binders“ Vangažu asfaltbetona rūpnīca | 1(2) | |
| 210002 | SIA Energia Verde „Koģenerācijas elektrostacija“ | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210127

CBF SIA „Binders“ Vangažu asfaltbetona rūpnīca

1(2)

210002

SIA Energia Verde „Koģenerācijas elektrostacija“

1(2)

Malta

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210657 | Air X Charter Ltd | 1(5) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210657

Air X Charter Ltd

1(5)

Nizozemska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 | Parenco B.V. | 1(3) | 129743 |
| 210677 | AMS05 - AMS07 | 1(2) | |
| 210685 | Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+) | 1(2) | |
| 211579 | BECC B.V. | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

90

Parenco B.V.

1(3)

129743

210677

AMS05 - AMS07

1(2)

210685

Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+)

1(2)

211579

BECC B.V.

1(2)

Poljska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 363 | Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o. | 1(3) | 40150 |
| 371 | Stalownia | 1(3) | 96722 |
| 438 | Instalacja produkcji papieru | 1(3) | 9621 |
| 447 | Packprofil Sp. z o.o. | 1(3) | 2537 |
| 508 | LINIA PRODUKCJI SZKŁA | 1(3) | 73736 |
| 811 | URSA Polska Sp. z o.o. | 1(3) | 8045 |
| 210697 | INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY | 1(2) | |
| 210718 | ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY | 1(2) | |
| 211478 | Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o. | 1(2) | |
| 211578 | AMC Aviation sp. z o.o. | 1(5) | |
| 212018 | Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

363

Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o.

1(3)

40150

371

Stalownia

1(3)

96722

438

Instalacja produkcji papieru

1(3)

9621

447

Packprofil Sp. z o.o.

1(3)

2537

508

LINIA PRODUKCJI SZKŁA

1(3)

73736

811

URSA Polska Sp. z o.o.

1(3)

8045

210697

INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY

1(2)

210718

ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY

1(2)

211478

Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o.

1(2)

211578

AMC Aviation sp. z o.o.

1(5)

212018

Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych

1(2)

Romunija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210324 | S.C. Kronochem Sebes S.R.L. | 1(2) | |
| 210540 | TERMOFICARE ORADEA S.A. | 1(2) | |
| 212300 | COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A. | 1(2) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210324

S.C. Kronochem Sebes S.R.L.

1(2)

210540

TERMOFICARE ORADEA S.A.

1(2)

212300

COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A.

1(2)

Slovaška

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 206184 | OFZ a. s., prevádzka Široká | 1(3) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

206184

OFZ a. s., prevádzka Široká

1(3)

Španija

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 825 | Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A | 1(1) | 13738 |
| | AENA SME, S.A. | 1(2) | |
| 211118 | Desimpacte de Purins Voltregà, SA | 1(2) | |
| | Rosa Gres, SL | 1(2) | |
| 210777 | Tractaments de Juneda, S.A. | 1(2) | |
| | Aeropuerto de Tenerife Sur | 1(2) | |
| | Aeropuerto de Palma de Mallorca | 1(2) | |
| | Aeropuerto de Fuerteventura | 1(2) | |
| | Hospital Universitario Virgen del Rocío | 1(2) | |
| | Aeropuerto de Gran Canaria | 1(2) | |
| | Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus | 1(2) | |
| | Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L. | 1(2) | |
| | Equipe Cerámicas, SL | 1(2) | |
| | Institut Català de la Salut - Hospital Universitat Vall d’Hebron | 1(2) | |
| | AENA SME, S.A. - Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol | 1(2) | |
| 211119 | Desimpacte de purins Alcarràs, SA | 1(2) | |
| | Hospital Universitario de Burgos | 1(2) | |
| 212181 | NATURGY GENERACION, SLU - CTCC La Plana del Vent Gas | 1(2) | |
| | Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U. | 1(2) | |
| | HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA | 1(2) | |
| | LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L. | 1(2) | |
| | CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS | 1(2) | |
| | CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES | 1(2) | |
| | BEST SURFACE | 1(2) | |
| 567 | Smalticeram España S.A. | 1(3) | 7601 |
| 984 | Nuevas Atomizadas, S.L.U | 1(3) | 27945 |
| 1000 | Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop. | 1(3) | 5315 |
| 460 | Papelera del Principado S.A. | 1(3) | 29010 |
| 1043 | Mercedes-Benz España, SAU - Fábrica de Vitoria | 1(4) | 3985 |
| 210817 | Jet 4U | 1(5) | |
| | AllianceJet LLC | 1(5) | |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

825

Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A

1(1)

13738

AENA SME, S.A.

1(2)

211118

Desimpacte de Purins Voltregà, SA

1(2)

Rosa Gres, SL

1(2)

210777

Tractaments de Juneda, S.A.

1(2)

Aeropuerto de Tenerife Sur

1(2)

Aeropuerto de Palma de Mallorca

1(2)

Aeropuerto de Fuerteventura

1(2)

Hospital Universitario Virgen del Rocío

1(2)

Aeropuerto de Gran Canaria

1(2)

Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus

1(2)

Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L.

1(2)

Equipe Cerámicas, SL

1(2)

Institut Català de la Salut - Hospital Universitat Vall d’Hebron

1(2)

AENA SME, S.A. - Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol

1(2)

211119

Desimpacte de purins Alcarràs, SA

1(2)

Hospital Universitario de Burgos

1(2)

212181

NATURGY GENERACION, SLU - CTCC La Plana del Vent Gas

1(2)

Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U.

1(2)

HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA

1(2)

LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L.

1(2)

CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS

1(2)

CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES

1(2)

BEST SURFACE

1(2)

567

Smalticeram España S.A.

1(3)

7601

984

Nuevas Atomizadas, S.L.U

1(3)

27945

1000

Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop.

1(3)

5315

460

Papelera del Principado S.A.

1(3)

29010

1043

Mercedes-Benz España, SAU - Fábrica de Vitoria

1(4)

3985

210817

Jet 4U

1(5)

AllianceJet LLC

1(5)

Švedska

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 190 | KVV HVC Sörby | 1(3) | 477 |
| 205887 | Panncentralen Höganäs-Bjuf | 1(2) | |
| 209062 | PC Heden Mora | 1(2) | |
| 204948 | Värmekällan | 1(3) | |
| 480 | Södra Cell Värö | 1(3) | 21501 |
| 209074 | KVV Transtorp | 1(2) | |
| 448 | Svenska Pappersbruket AB | 1(3) | 17611 |
| 479 | Södra Cell Mörrum | 1(3) | 37608 |
| 480 | Södra Cell Värö | 1(3) | 21501 |
| 496 | Hagfors Jernverk | 1(3) | 24101 |
| 207662 | Arninge fjärrvärmeanläggning | 1(2) | |
| 210528 | Mossarp | 1(2) | |
| 434 | Skärblacka bruk | 1(3) | 59013 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

190

KVV HVC Sörby

1(3)

477

205887

Panncentralen Höganäs-Bjuf

1(2)

209062

PC Heden Mora

1(2)

204948

Värmekällan

1(3)

480

Södra Cell Värö

1(3)

21501

209074

KVV Transtorp

1(2)

448

Svenska Pappersbruket AB

1(3)

17611

479

Södra Cell Mörrum

1(3)

37608

480

Södra Cell Värö

1(3)

21501

496

Hagfors Jernverk

1(3)

24101

207662

Arninge fjärrvärmeanläggning

1(2)

210528

Mossarp

1(2)

434

Skärblacka bruk

1(3)

59013

Združeno kraljestvo

| ID | Ime | Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013 | Začetna upravičenost |
| --- | --- | --- | --- |
| 210464 | Centrica King’s Lynn | 1(2) | |
| 210580 | Conrad Chatterley | 1(2) | |
| 210585 | John Anderson Campus DEN | 1(2) | |
| 210586 | Spondon Power Station | 1(2) | |
| 210626 | Aoka Mizu | 1(2) | |
| 210627 | Afan Way Power Station | 1(2) | |
| 210669 | Pelagia Grimsby | 1(2) | |
| 210699 | Glenfiddich Distillery | 1(2) | |
| 210757 | Knitting Wife Beck Power Station | 1(2) | |
| 210881 | Carrhill-1 Electricity Generating Plant | 1(2) | |
| 210918 | The 100 Bishopsgate Partnership | 1(2) | |
| 210978 | Blackwater Power Station | 1(2) | |
| 210979 | Thundersley Power Station | 1(2) | |
| 210981 | Glen Ord Complex | 1(2) | |
| 210982 | Burghead Maltings | 1(2) | |
| 210983 | Roseisle Complex | 1(2) | |
| 211038 | Spalding Energy Expansion | 1(2) | |
| 211178 | SKELMERSDALE-1 | 1(2) | |
| 211518 | Rockingham | 1(2) | |
| 211618 | Arla Foods Stourton Dairy | 1(2) | |
| 211638 | LD7 Generator System | 1(2) | |
| 211658 | Gascoigne Wood Power Plant | 1(2) | |
| 211958 | Middlewich | 1(2) | |
| 878 | North tees Aromatics | 1(3) | 115552 |
| 825 | Ibstock Brick Ltd Leicester Factory | 1(3) | 25683 |
| 210493 | Pegasus Administracao e Participacoes LTDA | 1(5) | 0 |
| 210495 | easyJet UK Limited | 1(5) | 0 |
| 210591 | WIZZ AIR UK LIMITED | 1(5) | 0 |
| 210607 | Air Charter Scotland Limited | 1(5) | 0 |
| 210612 | Select Management Resources,LLC | 1(5) | 0 |
| 210618 | NORWEGIAN AIR UK LIMITED | 1(5) | 0 |
| 210638 | Volare Aviation Ltd | 1(5) | 0 |
| 211338 | SDJ INTERNATIONAL LIMITED | 1(5) | 0 |
| 211538 | Jade Global Services FZE | 1(5) | 0 |
| 211798 | ACASS Canada Ltd | 1(5) | 0 |
| 210676 | SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG | 1(5) | 62 |
| 210689 | Horizon Air LLP | 1(5) | 84 |
| 211498 | LUGHNASA MANAGEMENT LLC | 1(5) | 2 |
| 211698 | Lord Norman Foster Of Thames bank | 1(5) | 59 |

ID

Ime

Ustrezni odstavek v Uredbi Komisije (EU) št. 1123/2013

Začetna upravičenost

210464

Centrica King’s Lynn

1(2)

210580

Conrad Chatterley

1(2)

210585

John Anderson Campus DEN

1(2)

210586

Spondon Power Station

1(2)

210626

Aoka Mizu

1(2)

210627

Afan Way Power Station

1(2)

210669

Pelagia Grimsby

1(2)

210699

Glenfiddich Distillery

1(2)

210757

Knitting Wife Beck Power Station

1(2)

210881

Carrhill-1 Electricity Generating Plant

1(2)

210918

The 100 Bishopsgate Partnership

1(2)

210978

Blackwater Power Station

1(2)

210979

Thundersley Power Station

1(2)

210981

Glen Ord Complex

1(2)

210982

Burghead Maltings

1(2)

210983

Roseisle Complex

1(2)

211038

Spalding Energy Expansion

1(2)

211178

SKELMERSDALE-1

1(2)

211518

Rockingham

1(2)

211618

Arla Foods Stourton Dairy

1(2)

211638

LD7 Generator System

1(2)

211658

Gascoigne Wood Power Plant

1(2)

211958

Middlewich

1(2)

878

North tees Aromatics

1(3)

115552

825

Ibstock Brick Ltd Leicester Factory

1(3)

25683

210493

Pegasus Administracao e Participacoes LTDA

1(5)

0

210495

easyJet UK Limited

1(5)

0

210591

WIZZ AIR UK LIMITED

1(5)

0

210607

Air Charter Scotland Limited

1(5)

0

210612

Select Management Resources,LLC

1(5)

0

210618

NORWEGIAN AIR UK LIMITED

1(5)

0

210638

Volare Aviation Ltd

1(5)

0

211338

SDJ INTERNATIONAL LIMITED

1(5)

0

211538

Jade Global Services FZE

1(5)

0

211798

ACASS Canada Ltd

1(5)

0

210676

SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG

1(5)

62

210689

Horizon Air LLP

1(5)

84

211498

LUGHNASA MANAGEMENT LLC

1(5)

2

211698

Lord Norman Foster Of Thames bank

1(5)

59

---

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/17

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2020/C 150/05)

Image 1

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Belgija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opise motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njimi seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009v (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica: Belgija

Priložnostni motiv: Jan van Eyck

Opis motiva: V jedru kovanca je prikazan portret slavnega flamskega umetnika Jana van Eycka skupaj z njegovim podpisom in slikarsko paleto, na kateri sta tudi začetnici imena oblikovalca kovanca LL (Luc Luycx) in dva čopiča. Nad tem je zapisano ime J. van Eyck.

Ker bo kovance kovala nizozemska kraljeva kovnica, sta na dnu Hermesova palica, ki je oznaka kovnice v Utrechtu, in oznaka direktorice belgijske kovnice, grb občine Herzele. Na desni sta oznaka države BE in letnica 2020.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje:155 000 kovancev

Datum izdaje: 2. polovica leta 2020

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/18

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 150/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Pays d’Oc“

PGI-FR-A1367-AM03

Datum obvestila: 23. januar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Trsni izbor

V poglavju I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je bila točka 5 o trsnem izboru dopolnjena s sekundarnimi sortami:

rdeča vina in vina rosé: dodana je bila sorta cabernet cortis N;

bela vina: dodane so bile sorte cabernet blanc B, muscaris B, soreli B in souvignier gris B.

Teh pet sort je vključenih na seznam 16 sort vinske trte, „odpornih“ proti peronospori in oidiju, ki so bile v letih 2017 in 2018 po študijah in preskušanjih vključene v uradno klasifikacijo sort vinske trte. Te sorte so v specifikacijo proizvoda vključene kot „nove sekundarne sorte vinske trte“. Njihov delež v zvrsteh ne sme presegati 15 % količine vina, pridelanega z ZGO „Pays d’Oc“. Te sorte so poligensko odporne, to pa je boljše zagotovilo za dolgoročno odpornost proti peronospori in oidiju. Peronospora in oidij sta namreč glivi, ki le stežka napadeta poligensko odporne rastline.

Te sorte omogočajo zmanjšanje uporabe sintetičnih fitofarmacevtskih sredstev za obdelavo rastlin, hkrati pa se ohranjajo organoleptične lastnosti vin z ZGO.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Pays d’Oc

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vin

Splošno

Zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ se uporablja za mirna vina, kakovostna peneča vina ter vina iz prezrelega grozdja, in sicer rdeča, rosé, bela, gris in gris de gris.

ZGO „Pays d’Oc“ obsega široko paleto proizvodov, pri čemer je več kot 90 % količine sortnih vin. Poleg sredozemskih sort vinske trte, kot so grenache, cinsault in syrah, ki se prednostno uporabljajo za pridelavo sadnih in lahkih vin gris in rosé, nedavno zasajene sorte vinske trte, kot so merlot, cabernet-sauvignon in pinot noir, omogočajo proizvodnjo strukturiranih rdečih vin z aromami rdečega jagodičja.

Analitski parametri, ki niso navedeni v nadaljevanju, so določeni s splošno zakonodajo.

Opis mirnih vin

Bela vina rumene barve z zelenimi do zlato rumenimi odtenki, pridelana na primer iz sort vinske trte viognier, sauvignon in chardonnay, so izrazito mineralna, splošneje pa imajo ta živahna in aromatična bela vina močno aromo, ki sega od agrumov do cvetličnih not (belo cvetje, vijolice) in je še dodatno poudarjena s kančkom živahnosti.

V vinih rosé z vijoličnimi do bledo rožnatimi odtenki pri vinih gris in gris de gris se prefinjeno izražata svežina in lahkost s skladnimi notami sadja (črni ribez, jagoda) in cvetja. Te kakovostne lastnosti se kažejo zlasti pri sortah vinske trte cinsaut, grenache in syrah.

Rdeča vina, ki so običajno bolj ali manj poudarjene granatne barve, zajemajo paleto bolj ali manj izrazitih arom, ki segajo od rdečega jagodičja (črni ribez, malina, češnja itd.) do bolj izrazitih not začimb, sladkega korena ali kakava. Zaradi svoje odlične zrelosti so bogata z blagimi tanini in barvili. Pri nekaterih cuvéejih zorenje poteka predvsem v zvrsti, v kateri vsaka sorta vinske trte doda svoje okuse (usnje, podrastje), svojo barvno intenzivnost (poudarjeno rdeča, škrlatno vijoličasta) in svojo taninsko strukturo glede na sodobne metode vinifikacije.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis kakovostnih penečih vin

Izbor kakovostnih penečih vin se je razvil v sortno vino in se je v 90. letih prejšnjega stoletja prodajal pod oznako sorte vinske trte. Za ta vina, ki so enake barve in imajo enake aromatične lastnosti kot mirna vina, sta značilni svežina in aromatična prefinjenost najbolj prilagojenih sort vinske trte pokrajine Pays d’Oc, predvsem sort chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier in muscat à petits grains. Kakovostna peneča fina imajo drobne in elegantne mehurčke s cvetličnimi ali sadnimi aromami, ki so odvisne od sort vinske trte, uporabljenih za cuvée. Uporaba prilagojenih tehnik vinifikacije omogoča ohranjanje značilnih lastnosti teh sort vinske trte, zlasti njihovih primarnih arom po svežem sadju in njihove živahnosti. Zaradi gospodarske strukturiranosti tega sektorja so se lahko sčasoma ustanovili obrati za pridelavo penečih vin, ki delujejo kot ponudniki storitev (po naročilu).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis vin iz prezrelega grozdja

Manjše proizvodnje lahko vključujejo vina iz prezrelega grozdja ali grozdja, na katerem se je razvila plemenita plesen; to grozdje ima veliko vsebnost sladkorja in razvije kompleksne arome.

Kot spomin na daljno preteklost, ko so se v regiji Languedoc proizvajala bogata vina, ki so bila edina primerna za shranjevanje in prevoz, se v okviru ZGO Pays d’Oc prideluje majhna količina vina iz prezrelega grozdja s slamnato rumenimi do rjavimi odtenki ter aromami po hruškah in rumenem sadju, ki se pridobiva s sušenjem na trti in/ali prisotnostjo plemenite plesni.

Vsebnost hlapnih kislin v belih vinih, ki se pridobivajo brez obogatitve iz prezrelega grozdja ali grozdja, na katerem se je razvila plemenita plesen, in ki vsebujejo najmanj 45 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, ne presega 24,48 meq/l.

Drugi analitski parametri so določeni s splošno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Glavne sorte vinske trte morajo predstavljati več kot 50 % količine vina, za katero se zahteva označba. Sekundarne sorte vinske trte morajo predstavljati manj kot 50 % količine vina, za katero se zahteva označba. Nove sorte vinske trte morajo predstavljati največ 15 % količine vina, za katero se zahteva označba.

ZGO se lahko dopolni z navedbo ene same sorte vinske trte, če:

| — | je ta sorta navedena na seznamu glavnih sort vinske trte, |
| --- | --- |

—

je ta sorta navedena na seznamu glavnih sort vinske trte,

| — | se za vino zahteva označba z imenom te sorte, |
| --- | --- |

—

se za vino zahteva označba z imenom te sorte,

| — | je najmanj 85 % vina pridobljenega iz te sorte. |
| --- | --- |

—

je najmanj 85 % vina pridobljenega iz te sorte.

ZGO se lahko dopolni z navedbo dveh ali več sort vinske trte, če:

| — | so te sorte navedene na seznamu glavnih sort vinske trte, |
| --- | --- |

—

so te sorte navedene na seznamu glavnih sort vinske trte,

| — | se za vino zahteva označba z navedbo teh sort v zvrsti ali posamezno, |
| --- | --- |

—

se za vino zahteva označba z navedbo teh sort v zvrsti ali posamezno,

| — | vsaka sorta predstavlja najmanj 15 % količine vina, pridobljenega z zvrščanjem. |
| --- | --- |

—

vsaka sorta predstavlja najmanj 15 % količine vina, pridobljenega z zvrščanjem.

Bela sorta vinske trte, navedena na seznamu glavnih sort vinske trte ali na seznamu novih sort vinske trte, se lahko uporabi v sestavi rdečega vina ali vina rosé, če:

| — | se mošti, pridobljeni iz teh sort vinske trte, vinificirajo skupaj
  in |
| --- | --- |

—

se mošti, pridobljeni iz teh sort vinske trte, vinificirajo skupaj

in

| — | mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu glavnih sort vinske trte, predstavlja največ 20 % količine vina, za katero se zahteva označba,
  ali |
| --- | --- |

—

mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu glavnih sort vinske trte, predstavlja največ 20 % količine vina, za katero se zahteva označba,

ali

| — | mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu novih sort vinske trte, predstavlja največ 15 % količine vina, za katero se zahteva označba. |
| --- | --- |

—

mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu novih sort vinske trte, predstavlja največ 15 % količine vina, za katero se zahteva označba.

Pri rdečih vinih je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje dokončano v fazi prve organoleptične pokušnje, razen pri rdečih vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) in rdečih vinih iz prezrelega grozdja.

Posebni enološki postopek

Vina iz prezrelega grozdja morajo biti v celoti pridobljena iz letnika, na katerega se nanaša označba.

Vina iz prezrelega grozdja z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ morajo zoreti najmanj šest mesecev od trgatve.

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), ostanejo v cisterni ali sodu samo eno zimo ter so ob ustekleničenju še vedno na finih drožeh iz vinifikacije. Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), se lahko stekleničijo šele od 21. marca po trgatvi.

Pri rdečih vinih z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje dokončano v fazi prve organoleptične pokušnje, razen pri rdečih vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) in rdečih vinih iz prezrelega grozdja.

Poleg navedenih določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

Rdeča in bela vina z ZGO Pays d’Oc

90 hektolitrov na hektar

Vina rosé, gris in gris de gris z ZGO Pays d’Oc

100 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava mirnih vin, med katerimi so vina iz prezrelega grozdja, namenjenih proizvodnji vin z geografsko označbo „Pays d’Oc“, potekajo v departmajih Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter v naslednjih občinah departmaja Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène in Les Vignes.

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vin, namenjenih proizvodnji kakovostnih penečih vin, potekajo v departmajih Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter nekaterih občinah departmajev Lozère in Aude:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène in Les Vignes;

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls in Vinassan.

7.   Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Altesse B

Alvarinho - albariño

Bourboulenc B - doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N - cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N - malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Macabeu B - macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N - minustellu, graciano

Mourvèdre N - monastrell

Muscat d’alexandrie B - muscat, moscato

Muscat de hambourg N - muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato

Nielluccio N - nielluciu

Négrette N

Petit manseng B

Petit verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B - sauvignon blanc

Sauvignon gris G - fié gris

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N - shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B - rolle

Viognier B

8.   Opis povezave

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje obsega celotno ozemlje departmajev Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter šest občin departmaja Lozère.

Območje ima obliko ogromnega amfiteatra, ki se na severu naslanja na zaporedne gorske verige, ki se raztezajo od Pirenejev do Sevenov, nato pa se prek raznolikih geoloških tal iz obdobij od paleozoika do kvartarja spusti vse do Sredozemskega morja. Ne glede na prvotno geološko naravo se vinogradi gojijo na ugodnih tleh, ki imajo naslednje skupne lastnosti: tla so suha in precej kamnita, slabo rodovitna in dobro odcedna ter omogočajo globoko ukoreninjenost.

Vina „vins de pays“ (deželna vina) so nastala leta 1979, tj. v obdobju, ko so se porajali dvomi in se je pojavila potreba po razlikovanju proizvodov vinske trte, z uredbo z dne 10. oktobra 1987 pa je bilo priznano „vin de pays“ z regionalno razsežnostjo: „vin de Pays d’Oc“.

ZGO Pays d’Oc se je izoblikovala z nadaljevanjem sredozemske tradicije trgovanja, v katerem so bile sorte vinske trte vedno v velikem obtoku, pri čemer so bile v ospredje postavljene languedoške zgodovinske sorte, pa tudi sorte zunaj te regije.

Posebnosti proizvoda

Trenutno je za proizvodnjo vin z ZGO „Pays d’Oc“ priznanih 63 sort vinske trte, pri čemer se sredozemskim sortam, kot so carignan, grenache, cinsault in syrah, pridružujejo tudi mednarodno priznane francoske sorte, ki so bile zasajene v novejšem času, kot so merlot, cabernet-sauvignon, pinot noir in caladoc za rdeče vino ter chardonnay, sauvignon, viognier in alvarinho za belo vino, če se navedejo le najpomembnejše.

Te različne posamične, vendar komplementarne sorte vinske trte se odlično prilagajajo podnebnim razmeram ozemlja ZGO „Pays d’Oc“, zlasti v obdobju podnebnega segrevanja, ki ga je na regionalni ravni že mogoče opaziti. Te sorte vinogradnikom tudi omogočajo, da izrazijo svojo ustvarjalnost pri pridelavi izvirnih cuvéejev. Tako na primer sorta petit verdot doseže zadostno zrelost za predelavo v vino iz ene same sorte.

Sredozemske sorte vinske trte se uporabljajo predvsem za pridelavo vin rosé. Vendar pa se sorta vinske trte carignan skladno izrazi pri predelavi v rdeča vina z različnimi barvnimi odtenki, omogoča pa tudi zvrščanje, zlasti s sorto merlot.

Proizvodnja vin iz teh različnih sort vinske trte se stalno povečuje. Količinsko se ravnotežje nagiba k polovici rdečih vin ter četrtini vin rosé in četrtini belih vin.

Prodaja vin z navedbo ene ali več sort vinske trte predstavlja 95 % proizvedenih količin, s čimer se vina z ZGO „Pays d’Oc“ uvrščajo na prvo mesto v Evropi med sortnimi vini.

Za zagotovitev optimalne kakovosti proizvodov so pogoji proizvodnje in analitski parametri natančno opredeljeni, vina pa se sistematično pokušajo v vseh serijah.

Ta sredozemski pečat ozemlja omogoča izražanje vin, ki so v veliki večini pridobljena iz ene same sorte vinske trte.

V tem okviru se je od začetka stoletja na podlagi dolge regionalne tradicije proizvodnje penečih vin tudi obširneje razvila paleta kakovostnih penečih vin.

Languedoški vinogradi, zasajeni v rimski dobi, so namreč omogočali pridelavo penečih vin z vrenjem mošta v perforiranih amforah.

Leta 1531 so na zemljiščih benediktinske opatije Saint Hilaire v departmaju Aude pridelali prva peneča vina, s čimer se je utrla pot proizvodnji penečih vin na celotnem regionalnem ozemlju, ki danes sestavlja območje proizvodnje ZGO Pays d’Oc. Posestvo Domaine Royal de Jarras v departmaju Gard, ki je bilo v lasti benediktincev iz opatije Psalmodie in ga je leta 1244 odkupil sveti Ludvik, se je leta 1883 prek družbe Compagnie des Salins du Midi na podlagi koncepta „modernizacija podeželja“ začelo ukvarjati z obsežno vinogradniško proizvodnjo, ki je vključevala tudi pridelavo penečih vin.

Jeanu-Eugènu Charmatu, inženirju agronomije iz Montpelliera, ki se je odzval na tehnično potrebo, povezano z vse obsežnejšo proizvodnjo penečih vin, je École Supérieure Agronomique de Montpellier (ki je leta 1946 postala Montpellier SupAgro) leta 1907 podelila patent, povezan z izumom tehnike vrenja in sekundarnega vrenja v zaprtih cisternah. Ta tako imenovana metoda charmat dokazuje gospodarski pomen proizvodnje penečih vin v vinogradniškem bazenu regije Languedoc-Roussillon ter razvoja z njimi povezanega znanja in spretnosti.

Proizvodnja se je v vseh departmajih regije Languedoc-Roussillon obsežno razvila od začetka 20. stoletja, pri čemer je izkoristila tako gospodarski vzpon regionalnega vinogradništva kot tudi prilagoditve vinogradov tej posebni proizvodnji.

Posebnosti teh vin, za katera so značilne njihove barve, svežina in aromatična prefinjenost, izhajajo iz izbire prilagojenih sort vinske trte, zasajenih na zemljiščih z dobro zalogo vode v razmerah pozne trgatve, ki omogočajo kakovostno proizvodnjo rdečih in belih penečih vin in penečih vin rosé, pridelanih predvsem iz sort chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier in muscat à petits grains.

Kot spomin na daljno preteklost, ko so se v regiji Languedoc proizvajala bogata vina, ki so bila edina primerna za shranjevanje in prevoz, se v okviru ZGO Pays d’Oc prideluje majhna količina vina iz prezrelega grozdja s slamnato rumenimi do rjavimi odtenki ter aromami po hruškah in rumenem sadju, ki se pridobiva s sušenjem na trti in/ali prisotnostjo plemenite plesni.

Cilj posebnega pravila pakiranja v obratih na geografskem območju in območju v neposredni bližini, ki sta navedeni v specifikaciji proizvoda za vina, označena z izrazom „sur lie“ (na drožeh), je ohraniti posebne značilnosti vin, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva značilnosti naravnega okolja ter znanja in spretnosti pri vinifikaciji in zorenju, ki so jih proizvajalci pridobili za razvoj organoleptičnih lastnosti teh proizvodov.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Podnebno okolje, ki je tipično sredozemsko, v povezavi s precej suhimi, slabo rodovitnimi in dobro odcednimi tlemi, ki omogočajo globoko ukoreninjenost, je ugodno za zasaditev raznolikih sort vinske trte in najboljšo prilagoditev njihovega agronomskega potenciala. Posebnosti ZGO Pays d’Oc izhajajo iz izražanja teh različnih sort vinske trte na tem ozemlju pod vplivom južnofrancoskega podnebja.

Kakovostna peneča vina, ki se opirajo na stoletno regionalno tradicijo ter izkušnje, znanje in spretnosti vinogradnikov, ki uporabljajo zmogljivo tehnično opremo, so visokokakovostna in izvirna. Pojem sort vinske trte daje kategoriji kakovostnih penečih vin posebno mesto, ki izhaja iz naravne prilagoditve ozemlju.

Zaradi vpliva morskih vetrov na celotnem območju proizvodnje se v grozdju sort vinske trte, potrganem ob zgodnji zrelosti, izrazijo močne primarne arome, ki so popolnoma prilagojene proizvodnji kakovostnih penečih vin.

Zgodovina penečih vin na ozemlju regije Languedoc-Roussillon se je izoblikovala na podlagi kombinacije elementov, kot so tla z dobro zalogo vode v času pozne trgatve, sredozemsko podnebje s še posebno veliko sonca, ki ga blaži vpliv morskih vetrov, ter znanje in spretnosti vinogradnikov, kar so dejavniki, ki so zelo ugodni za to proizvodnjo.

Kombinacija teh elementov (tla, podnebje, vpliv vetrov) v povezavi z obvladovanjem tehnik proizvodnje, ki ga izkazujejo vinogradniki, in omejenega izbora prilagojenih aromatičnih sort omogoča pridelavo, odporno proti glivičnim boleznim, katerih obvladovanje se je pokazalo za zelo pozitiven dejavnik: vinogradi ostajajo zdravi, v njih ni večjih napadov bolezni, zato se lahko trgatev opravi pred tehnološko zrelostjo, grozdje pa je zelo primerno za pridelavo kakovostnih penečih vin z zelo drobnimi mehurčki in obstojno peno.

Peneča vina so v pokrajini Pays d’Oc prisotna z obsežno proizvodnjo z veliko dodano vrednostjo, ki lahko vključuje do 150 zadružnih kleti in 1 000 samostojnih kleti, vina pa so namenjena prodaji na francoskem trgu in izvozu.

Ta nesporni uspeh je treba pripisati dolgi tradiciji te proizvodnje, tradicionalnemu znanju in spretnostim ter odlični prilagodljivosti sort vinske trte tlom in podnebju ozemlja ZGO Pays d’Oc.

ZGO Pays d’Oc je s svojo raznoliko proizvodnjo iz sort vinske trte ter vrsto komplementarnih in kakovostnih proizvodov nedvomno dokaz sodobnega vinorodnega območja, optimiziranega in prilagojenega ozemlju, na katerem se upošteva in spoštuje tudi njegova zgodovina.

Pri proizvodnji in trženju ZGO Pays d’Oc sodeluje skoraj 2 000 gospodarskih struktur, 200 zadružnih kleti, 1 200 samostojnih kleti, 65 trgovcev vinarjev in več kot 450 trgovcev.

Vsako leto se na 240 000 hektarih zemlje v regiji Languedoc-Roussillon obdeluje skoraj 115 000 hektarov vinogradov, da se pridelajo vina z ZGO Pays d’Oc.

Prestrukturiranje, izvedeno pred skoraj 40 leti tako na ravni enološkega inženiringa kot tudi na ravni razvoja sort, je temeljilo na delu, ki so ga opravili regionalni centri za visokošolsko izobraževanje ter znanstvene in tehnične raziskave, posvečene vinogradništvu in vinarstvu: inštitut ENTAV v departmaju Gard, kjer se hranijo vse sorte in kloni francoske vinske trte, inštitut Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin v Montpellieru in tehnološki center inštituta INRA Pech Rouge v departmaju Aude.

Tako se vina z ZGO Pays d’Oc, tj. mirna vina, kakovostna peneča vina in vina iz prezrelega grozdja, zaradi svojih sortnih posebnosti uspešno uvrščajo ne samo na evropski, ampak tudi na svetovni trg, ter na njih uživajo ugled.

Prisotna so v 170 državah, od tega je skoraj 75 % količin v Severni Evropi, 9 % v Severni Ameriki in 7 % na Kitajskem.

Pays d’Oc tako ohranja dolgo vinogradniško tradicijo v sodobnem okviru, ki olajšuje pristop k potrošnikom in prispeva k slovesu ZGO.

V celotnem vinskem letu, od trgatve do pokušanja letnika, potekajo številne komunikacijske dejavnosti tako na domačem ozemlju kot tudi v tujini na svetovnih salonih. Poleg tega zaradi turistične privlačnosti regije številni turisti odkrivajo vinorodno območje na potovanjih z vozili ali peš, obiskujejo kleti vinogradnikov in spoznavajo njihova vina ter občudujejo vinogradniško arhitekturno dediščino. Vse to prispeva k razvoju in ugledu ZGO Pays d’Oc.

Zaščitena geografska označba Pays d’Oc je tako od svojega nastanka neprekinjeno v središču novega razcveta vinogradniške regije Languedoc-Roussillon ter prispeva k ohranjanju vinogradov, kar je bistven in sestavni element življenja vasi in prostorskega načrtovanja te regije.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo mirnih vin, za katera se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“, zajema sosednje kantone departmajev Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales:

Anglès, Arles, Avignon (št. 1, št. 2, št. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (občini Le Pontet in Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (občine Camaret-sur-Aigues, Travaillan in Violès), Villefort in Villefranche-de-Lauragais.

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, zajema naslednje departmaje: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn in Vaucluse.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), se stekleničijo v obratih na geografskem območju in območju v neposredni bližini, da bi se ohranile bistvene značilnosti teh vin in rahlo iskrenje, značilno zanje, s čim manjšimi izgubami naravno prisotnega CO2.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

V skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Ime sorte ali sort vinske trte mora biti navedeno v istem vidnem polju kot ime ZGO „Pays d’Oc“.

Zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) se uporabljata za mirna vina.

Pri mirnih vinih rosé in mirnih belih vinih je lahko zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ dopolnjena z izrazom „sur lie“ (na drožeh). Ob izrazu „sur lie“ (na drožeh) je na etiketi proizvoda navedeno leto trgatve.

Na etiketi vin iz prezrelega grozdja z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je obvezna navedba leta trgatve.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, če je izraz „zaščitena geografska označba“ nadomeščen s tradicionalnim izrazom „Vin de Pays“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 6.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 150/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 150/28

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 150/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Mojama de Isla Cristina“

EU št.: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Regulativni svet za zaščiteno geografsko označbo Consejo Regulador de las Indiciaciones Geográficas Protegidas Mojama de Barbate y Mojama de Isla Cristina

Glorieta del Agua n° 4, planta 2, módulo 9

41940 Tomares

Sevilla

ŠPANIJA

Tel. +34 954151823

E-naslov: consejoregulador@consejoreguladordelamojama.com

Pravni interes skupine vložnikov temelji na tem, da je organ, ki je odgovoren za upravljanje zaščitene geografske označbe „Mojama de Isla Cristina“, in prvotni vložnik zahteve za registracijo imena.

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezava |
| --- | --- |

☐

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☐ | Drugo [Navedite.] |
| --- | --- |

☐

Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Oddelek B. Opis proizvoda

| 5.1 | V prvem odstavku oddelka B specifikacije proizvoda in v točki 3.2 enotnega dokumenta se beseda „sazonado“ („začini“) nadomesti z besedo „salado“ („soli“).
  To je bila napaka, ki se popravi. Pravilen opis proizvoda v skladu s španskim pravom je „salado y seco“ („soljen in sušen“). Izraz „sazonado“ se uporablja za živila, ki so sezonska, tj. zrela ali optimalno zrela. |
| --- | --- |

5.1

To je bila napaka, ki se popravi. Pravilen opis proizvoda v skladu s španskim pravom je „salado y seco“ („soljen in sušen“). Izraz „sazonado“ se uporablja za živila, ki so sezonska, tj. zrela ali optimalno zrela.

| 5.2 | V tretjem odstavku oddelka B specifikacije proizvoda in točki 3.2 enotnega dokumenta, v katerih je opredeljena kategorija „Extra“, se črta besedilo „in je manj mastna“.
  — V četrtem odstavku oddelka B specifikacije proizvoda in točki 3.2 enotnega dokumenta, v katerih je opredeljena kategorija „Primera“, se črta besedilo „in ima višjo vsebnost maščobe“.
  To besedilo se črta, ker gre zgolj za opis, ki ne prispeva nobenih informacij o posebnih značilnostih proizvoda. |
| --- | --- |

5.2

— V četrtem odstavku oddelka B specifikacije proizvoda in točki 3.2 enotnega dokumenta, v katerih je opredeljena kategorija „Primera“, se črta besedilo „in ima višjo vsebnost maščobe“.

To besedilo se črta, ker gre zgolj za opis, ki ne prispeva nobenih informacij o posebnih značilnostih proizvoda.

| 5.3 | V oddelku B specifikacije proizvoda in v točki 3.2 enotnega dokumenta se parameter „humedad relativa“ („relativna vlažnost“) nadomesti z „actividad de agua“ („vodna aktivnost“). To je bila napaka, saj je relativna vlažnost okoljski parameter, z vodno aktivnostjo pa se meri vlažnost v živilu. Ugotovljeno je bilo, da mora biti vodna aktivnost (aw) nižja od 0,90. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | V prvem odstavku pododdelka B.1 specifikacije proizvoda in v točki 3.3 enotnega dokumenta se teža modroplavutega tuna spremeni iz 200 kg v 150 kg. To je utemeljeno z manjšo velikostjo rib, ki se trenutno ulovijo, pri čemer je seveda upoštevana najmanjša dovoljena velikost rib, tako da se kakovost končnega proizvoda ne poslabša. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | V pododdelku B.2 specifikacije proizvoda se iz tabele parametrov črtajo aerobne mezofilne bakterije, saj niso patogeni mikroorganizmi. Zajete so v horizontalna pravila in ne izboljšujejo kakovosti proizvoda. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tabela težkih kovin se iz pododdelka B.2 specifikacije proizvoda premakne v pododdelek B.1. Pododdelek B.1, ki zajema surovine, je oddelek, v skladu s katerim je treba preveriti vsebnost težkih kovin.
  Sprememba je posledica tega, da je treba vedeti, kakšna je koncentracija težkih kovin, preden se sveži kosi vnesejo v proizvodni proces. S tem se zagotovi, da končni proizvodi niso nikoli izdelani iz surovin z visoko vsebnostjo težkih kovin. |
| --- | --- |

5.6

Sprememba je posledica tega, da je treba vedeti, kakšna je koncentracija težkih kovin, preden se sveži kosi vnesejo v proizvodni proces. S tem se zagotovi, da končni proizvodi niso nikoli izdelani iz surovin z visoko vsebnostjo težkih kovin.

Oddelek D. Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja

| 5.7 | V četrtem odstavku oddelka D specifikacije proizvoda se črta zahteva, da je treba pri proizvodnih ladijskih dnevnikih „upoštevati predlogo, ki jo sprejme regulativni odbor“, saj je proizvodni ladijski dnevnik orodje, ki ga gospodarski subjekti uporabljajo za notranje spremljanje, zato regulativni svet ne bi smel biti vključen. V oddelku D se črta tudi celotni sedmi odstavek, tj. „Svet mora certificiranim obratom za soljenje izdati oštevilčene oznake, ki služijo kot potrdilo o izvoru in obrtniških postopkih, ko se proizvodi dajo na trg“. Črta se, ker oštevilčene oznake niso potrebne za nadzor proizvodov, ki se lahko učinkovito izvede z identifikacijskimi številkami proizvoda in serije. Odstranitev te zahteve olajšuje dajanje proizvoda na trg. |
| --- | --- |

5.7

Oddelek E. Opis metode pridobivanja proizvoda

| 5.8 | Točka (c) oddelka E specifikacije proizvoda z naslovom „Ronqueo (razrez tuna)“ je bila pripravljena na splošno, da bi se podrobneje opisal postopek, ki se šteje za enega izmed najpomembnejših korakov pri proizvodnji kakovostnih proizvodov „mojama“.
  V drugem odstavku se črta besedilo:
  „telo tuna se odpre in odstrani se hrbtenica“
  in se nadomesti z naslednjim:
  „naredi se zareza vzdolž linije med trebušno plavutjo in podrepnimi plavutkami; nato se naredi še ena zareza vzdolž linije med hrbtno plavutjo in hrbtnimi plavutkami. Prav pri tem koraku nastaja zvok, ki daje postopku ime: ronqueo. Pri drgnjenju noža ob hrbtenico nastaja zvok, ki spominja na smrčanje (ronquido v španščini). Po tem, ko se naredita opisani zarezi, se naredita nadaljnji dve zarezi, po ena na vsaki strani ribe, in sicer kjer se telo stika s trebušno plavutjo. Namen teh zarez je ločiti zgornja dva dela (negros ali descargamentos) od spodnjih dveh delov (blancos ali descargados).“
  V tretjem odstavku se črta besedilo:
  „Koža, preostale kosti in temno meso se odstranijo iz ledvenih delov. Po čiščenju se štirje ledveni deli, pridobljeni iz zgornjih delov, in štirje ledveni deli, pridobljeni iz spodnjih delov, umijejo in razrežejo na trakove. Dolžina trakov je odvisna od širine ledvenega dela tuna. Debelina ne sme presegati 5 cm.“;
  in se nadomesti z naslednjim:
  „Odstrani se koža in ledveni deli se ločijo od preostalega tuna. Iz ledvenih delov se odstranijo kosti in sangacho (to je tradicionalno ime za trak temnejšega mesa, ki poteka po celotni dolžini ribe in ki nastane zaradi strjevanja krvi). S tem se pridobijo štirje ledveni deli, ki so uvrščeni v kategorijo ‚Extra‘, in štirje deli, ki so uvrščeni v kategorijo ‚Primera‘. Po čiščenju se umijejo in razrežejo na trakove, ki sčasoma postanejo proizvodi ‚mojama‘. Dolžina trakov je odvisna od širine ledvenega dela tuna.“
  V tretjem odstavku se črta tudi zahteva, da trakovi ne smejo biti debelejši od 5 cm. Razrez se naredi ročno, kar pomeni, da so trakovi, ki nastanejo, nepravilne oblike, tudi če je oseba, ki reže tuna, visoko usposobljena. Če trak na kateri koli točki preseže 5 cm, zaradi nepravilnosti ni mogoče pridobiti certifikata, čeprav je bil postopek izveden brezhibno. Poleg tega se zaradi razlogov, pojasnjenih v točki 5.2, v tem oddelku črtajo sklicevanja na količino maščob pri razvrstitvi pridobljenih ledvenih delov. |
| --- | --- |

5.8

V drugem odstavku se črta besedilo:

„telo tuna se odpre in odstrani se hrbtenica“

in se nadomesti z naslednjim:

„naredi se zareza vzdolž linije med trebušno plavutjo in podrepnimi plavutkami; nato se naredi še ena zareza vzdolž linije med hrbtno plavutjo in hrbtnimi plavutkami. Prav pri tem koraku nastaja zvok, ki daje postopku ime: ronqueo. Pri drgnjenju noža ob hrbtenico nastaja zvok, ki spominja na smrčanje (ronquido v španščini). Po tem, ko se naredita opisani zarezi, se naredita nadaljnji dve zarezi, po ena na vsaki strani ribe, in sicer kjer se telo stika s trebušno plavutjo. Namen teh zarez je ločiti zgornja dva dela (negros ali descargamentos) od spodnjih dveh delov (blancos ali descargados).“

V tretjem odstavku se črta besedilo:

„Koža, preostale kosti in temno meso se odstranijo iz ledvenih delov. Po čiščenju se štirje ledveni deli, pridobljeni iz zgornjih delov, in štirje ledveni deli, pridobljeni iz spodnjih delov, umijejo in razrežejo na trakove. Dolžina trakov je odvisna od širine ledvenega dela tuna. Debelina ne sme presegati 5 cm.“;

in se nadomesti z naslednjim:

„Odstrani se koža in ledveni deli se ločijo od preostalega tuna. Iz ledvenih delov se odstranijo kosti in sangacho (to je tradicionalno ime za trak temnejšega mesa, ki poteka po celotni dolžini ribe in ki nastane zaradi strjevanja krvi). S tem se pridobijo štirje ledveni deli, ki so uvrščeni v kategorijo ‚Extra‘, in štirje deli, ki so uvrščeni v kategorijo ‚Primera‘. Po čiščenju se umijejo in razrežejo na trakove, ki sčasoma postanejo proizvodi ‚mojama‘. Dolžina trakov je odvisna od širine ledvenega dela tuna.“

V tretjem odstavku se črta tudi zahteva, da trakovi ne smejo biti debelejši od 5 cm. Razrez se naredi ročno, kar pomeni, da so trakovi, ki nastanejo, nepravilne oblike, tudi če je oseba, ki reže tuna, visoko usposobljena. Če trak na kateri koli točki preseže 5 cm, zaradi nepravilnosti ni mogoče pridobiti certifikata, čeprav je bil postopek izveden brezhibno. Poleg tega se zaradi razlogov, pojasnjenih v točki 5.2, v tem oddelku črtajo sklicevanja na količino maščob pri razvrstitvi pridobljenih ledvenih delov.

| 5.9 | V prvem odstavku točke (d) oddelka E specifikacije proizvoda z naslovom „Soljenje“ se črta zahteva, da mora biti plast soli debela od 2 do 4 cm. Črta se, ker so preverjanja, opravljena v enem letu, pokazala, da je zaradi nepravilnostih v soli težko opraviti natančne meritve. Pomembno je, da so ledveni deli v celoti pokriti s soljo in da se drug drugega nikoli ne dotikajo.
  V istem odstavku se iz istega razloga črta tudi besedilo:
  „Trakovi tuna so v celoti prekriti, da se zagotovi enakomerna porazdelitev soli.“;
  in se nadomesti z naslednjim:
  „pri čemer se zagotovi, da se med seboj ne dotika noben ledveni del tuna. Sol treba razporediti enakomerno in zagotoviti, da so trakovi tuna v celoti prekriti.“
  Poleg tega se beseda „tuna“ nadomesti z besedami „ledveni del tuna“ zaradi natančnejšega opisa surovine. To velja tudi za točki (e) in (g) oddelka E specifikacije proizvoda, tako da je surovina v celotnem besedilu opisana kot „ledveni del tuna“.
  V drugem odstavku se čas soljenja spremeni iz „od 18 do 36 ur“ v „od 18 do 50 ur“, saj so opravljena preverjanja pokazala, da morajo biti debelejši kosi soljeni dlje. |
| --- | --- |

5.9

V istem odstavku se iz istega razloga črta tudi besedilo:

„Trakovi tuna so v celoti prekriti, da se zagotovi enakomerna porazdelitev soli.“;

in se nadomesti z naslednjim:

„pri čemer se zagotovi, da se med seboj ne dotika noben ledveni del tuna. Sol treba razporediti enakomerno in zagotoviti, da so trakovi tuna v celoti prekriti.“

Poleg tega se beseda „tuna“ nadomesti z besedami „ledveni del tuna“ zaradi natančnejšega opisa surovine. To velja tudi za točki (e) in (g) oddelka E specifikacije proizvoda, tako da je surovina v celotnem besedilu opisana kot „ledveni del tuna“.

V drugem odstavku se čas soljenja spremeni iz „od 18 do 36 ur“ v „od 18 do 50 ur“, saj so opravljena preverjanja pokazala, da morajo biti debelejši kosi soljeni dlje.

| 5.10 | V drugem odstavku točke (e) oddelka E specifikacije proizvoda z naslovom „Umivanje ledvenih delov“ se črta besedilo:
  „trakove se da v korita z mrzlo vodo in se jih nato pusti počivati“
  in se nadomesti z naslednjim:
  „trakovi ledvenih delov se dajo v mrzle vodne kopeli. Najprej se umijejo, da se odstrani vsa sol, ki se jih oprijema. Nato se dajo v mrzle vodne kopeli in se pustijo počivati.“
  Namen te spremembe je zgolj izboljšati opis postopka, da se olajša preverjanje glede na specifikacijo.
  V istem odstavku se črta besedilo:
  „med tem postopkom se voda zamenja tri- do štirikrat“
  in se nadomesti z naslednjim:
  „voda se zamenja vsaj enkrat“.
  Spremeni se zato, ker so preverjanja pokazala, da vode ni treba tolikokrat zamenjati. |
| --- | --- |

5.10

„trakove se da v korita z mrzlo vodo in se jih nato pusti počivati“

in se nadomesti z naslednjim:

„trakovi ledvenih delov se dajo v mrzle vodne kopeli. Najprej se umijejo, da se odstrani vsa sol, ki se jih oprijema. Nato se dajo v mrzle vodne kopeli in se pustijo počivati.“

Namen te spremembe je zgolj izboljšati opis postopka, da se olajša preverjanje glede na specifikacijo.

V istem odstavku se črta besedilo:

„med tem postopkom se voda zamenja tri- do štirikrat“

in se nadomesti z naslednjim:

„voda se zamenja vsaj enkrat“.

Spremeni se zato, ker so preverjanja pokazala, da vode ni treba tolikokrat zamenjati.

| 5.11 | Točki (g) in (h) oddelka E specifikacije proizvoda sta bili združeni v posamezno točko (g) z naslovom „Sušenje“, saj je tako postopek natančneje predstavljen. Razdelitev na dve točki je dejansko nenaravna, saj ne gre za dve ločeni dejavnosti (obdelava in sušenje), ampak za en neprekinjen postopek (sušenje), ki poteka v obratu za sušenje, v katerem se umiti in po potrebi stisnjeni trakovi ledvenih delov tuna posušijo in se tako pridobijo suhi trakovi ledvenih delov tuna za končni proizvod.
  Četrti odstavek točke (g) zdaj vključuje besedilo „vendar ne sme trajati manj kot 15 dni“, da se določi najkrajši čas naravnega sušenja.
  V petem odstavku o mešanem postopku se popravi napaka glede najvišje dovoljene temperature. Spremeni se iz 16 °C v 17 °C in določi se najkrajše obdobje sušenja, ki ne sme trajati manj kot 15 dni.
  V šestem odstavku o sušenju v tunelih se črta čas, opredeljen za sušenje: „od 15 do 21 dni“. Zdaj je določeno le, da mora postopek trajati „najmanj 12 dni“. Ta čas se spremeni, ker so preverjanja pokazala, da 12 dni sušenja zadostuje za pridobitev popolnega proizvoda „mojama“, ki ustreza zahtevani kakovosti.
  V petem in šestem odstavku se pojasni, da je „vlažnost“, ki se preverja v obratih, „relativna vlažnost“. |
| --- | --- |

5.11

Četrti odstavek točke (g) zdaj vključuje besedilo „vendar ne sme trajati manj kot 15 dni“, da se določi najkrajši čas naravnega sušenja.

V petem odstavku o mešanem postopku se popravi napaka glede najvišje dovoljene temperature. Spremeni se iz 16 °C v 17 °C in določi se najkrajše obdobje sušenja, ki ne sme trajati manj kot 15 dni.

V šestem odstavku o sušenju v tunelih se črta čas, opredeljen za sušenje: „od 15 do 21 dni“. Zdaj je določeno le, da mora postopek trajati „najmanj 12 dni“. Ta čas se spremeni, ker so preverjanja pokazala, da 12 dni sušenja zadostuje za pridobitev popolnega proizvoda „mojama“, ki ustreza zahtevani kakovosti.

V petem in šestem odstavku se pojasni, da je „vlažnost“, ki se preverja v obratih, „relativna vlažnost“.

| 5.12 | Točka (i) postane točka (h) zaradi preštevilčenja po združitvi prejšnjih točk.
  Odpravi se napaka, in sicer se izraz „ledveni del“ spremeni v „mojama“, saj v tej fazi postopka dejansko gre že za ta proizvod.
  Črta se besedilo „preostalo odvečno zunanjo oksidirano maščobo, ki je lahko škodljiva ali povzroči slab okus“
  in nadomesti z:
  „zunanje nepravilnosti, ki škodujejo podobi proizvoda“. To natančneje opiše postopek.
  Besedilo „in zato dlje od hrbtenice“ je bilo črtano, saj je nepotrebno. |
| --- | --- |

5.12

Odpravi se napaka, in sicer se izraz „ledveni del“ spremeni v „mojama“, saj v tej fazi postopka dejansko gre že za ta proizvod.

Črta se besedilo „preostalo odvečno zunanjo oksidirano maščobo, ki je lahko škodljiva ali povzroči slab okus“

in nadomesti z:

„zunanje nepravilnosti, ki škodujejo podobi proizvoda“. To natančneje opiše postopek.

Besedilo „in zato dlje od hrbtenice“ je bilo črtano, saj je nepotrebno.

| 5.13 | Točka (j) postane točka (i) zaradi navedenega preštevilčenja. Besedilo v tej točki in točki 3.2 enotnega dokumenta se spremeni, da se izboljša besedilo, vključijo nova vrsta pakiranja in plastični pladnji ter črtajo opisni izrazi.
  Staro besedilo: „Pakiranje in identifikacija: Proizvod je vakuumsko pakiran v prozornih plastičnih vrečkah, ustrezno označen, razrezan na kose različne teže ali na rezine, ki so v oljčnem ali sončničnem olju. Lahko je tudi v steklenih kozarcih, narezana na rezine, v oljčnem ali sončničnem olju.
  Proizvod je treba zapakirati pri viru, da se ohranijo fizikalne in kemijske lastnosti, pridobljene ob koncu postopka, zlasti vsebnost soli in relativna vlažnost.“
  Novo besedilo: „Pakiranje in identifikacija: Proizvod je lahko vakuumsko pakiran v prozorne plastične vrečke, in sicer v različno težkih kosih ali narezan na rezine. Lahko je pakiran tudi na plastičnih pladnjih ali v steklene kozarce, in sicer narezan na rezine v oljčnem ali sončničnem olju.
  Proizvod je treba zapakirati v podjetju samem, da se ohranijo fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti, nastale ob koncu postopka.“
  Ustrezno se spremenijo sklici na predstavitev končnega proizvoda v oddelku B „Opis proizvoda“. |
| --- | --- |

5.13

Staro besedilo: „Pakiranje in identifikacija: Proizvod je vakuumsko pakiran v prozornih plastičnih vrečkah, ustrezno označen, razrezan na kose različne teže ali na rezine, ki so v oljčnem ali sončničnem olju. Lahko je tudi v steklenih kozarcih, narezana na rezine, v oljčnem ali sončničnem olju.

Proizvod je treba zapakirati pri viru, da se ohranijo fizikalne in kemijske lastnosti, pridobljene ob koncu postopka, zlasti vsebnost soli in relativna vlažnost.“

Novo besedilo: „Pakiranje in identifikacija: Proizvod je lahko vakuumsko pakiran v prozorne plastične vrečke, in sicer v različno težkih kosih ali narezan na rezine. Lahko je pakiran tudi na plastičnih pladnjih ali v steklene kozarce, in sicer narezan na rezine v oljčnem ali sončničnem olju.

Proizvod je treba zapakirati v podjetju samem, da se ohranijo fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti, nastale ob koncu postopka.“

Ustrezno se spremenijo sklici na predstavitev končnega proizvoda v oddelku B „Opis proizvoda“.

Oddelek H. Označevanje

| 5.14 | Iz oddelka H specifikacije proizvoda z naslovom „Označevanje“ se črta zahteva glede oštevilčenih oznak, kot je navedeno v spremembi 5.7.
  Iz oddelka H in točke 3.6 enotnega dokumenta se črta tudi zahteva glede uporabe simbola regulativnega odbora za ZGO, ki je bil nepravilno poimenovan kot „simbol zaščitene geografske označbe“. Zahteva glede uporabe logotipa ZGO Evropske unije se seveda ohrani. V oddelku H in točki 3.6 enotnega dokumenta se torej črtata besedilo „Na nalepki je treba obvezno uporabiti tudi simbol zaščitene geografske označbe, ki je prikazan spodaj.“ in podoba zadevnega simbola. |
| --- | --- |

5.14

Iz oddelka H in točke 3.6 enotnega dokumenta se črta tudi zahteva glede uporabe simbola regulativnega odbora za ZGO, ki je bil nepravilno poimenovan kot „simbol zaščitene geografske označbe“. Zahteva glede uporabe logotipa ZGO Evropske unije se seveda ohrani. V oddelku H in točki 3.6 enotnega dokumenta se torej črtata besedilo „Na nalepki je treba obvezno uporabiti tudi simbol zaščitene geografske označbe, ki je prikazan spodaj.“ in podoba zadevnega simbola.

ENOTNI DOKUMENT

„Mojama de Isla Cristina“

EU št.: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Mojama de Isla Cristina“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sušena tunina „Mojama de Isla Cristina“ je pripravljena iz najboljšega dela tuna, tj. ledvenega dela, in sicer iz obeh zgornjih in obeh spodnjih četrtin, ki se med postopkom zorenja solijo in sušijo na zraku ali v namensko opremljenih tunelih.

„Mojama de Isla Cristina“ se razvršča v dve kategoriji: „Extra“ ali „Primera“.

V kategorijo „Extra“ se uvršča sušena tunina, ki se pridobiva iz notranjega ledvenega dela, tj. dela, ki je v stiku s hrbtenico tuna.

V kategorijo „Primera“ se uvršča sušena tunina, ki se pridobiva iz ledvenega dela, ki se neposredno dotika dela, uporabljenega za kategorijo „Extra“.

Po zunanjem videzu je „Mojama de Isla Cristina“ temno rjave barve, v notranjosti pa so opazne proge, značilne za ledveni del tuna. Proge so izrazitejše v kategoriji „Primera“ kot v kategoriji „Extra“. Notranjost je ob razrezu različnih odtenkov temno rdeče barve, ki je temnejša ob robovih, tekstura je čvrsta, gladka in ne preveč vlaknasta, z vonjem in okusom po modrih ribah.

Vsebnost soli je med 3 % in 9 %, vodna aktivnost pa je nižja od 0,90 v končnem proizvodu.

„Mojama de Isla Cristina“ je lahko vakuumsko pakirana v prozorne plastične vrečke, in sicer v različno težkih kosih ali rezinah. Lahko je pakirana tudi na plastičnih pladnjih ali v steklene kozarce, in sicer narezana na rezine v oljčnem ali sončničnem olju.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Sušena tunina „Mojama de Isla Cristina“ je pripravljena iz ledvenih delov tuna naslednjih vrst: Thunnus albacares s tržnim imenom rumenoplavuti tun ali rabil in Thunnus thynnus s tržnim imenom navadni ali modroplavuti tun, z živo težo več kot 150 kg. Območje izvora surovine za „Mojama de Isla Cristina“ ni omejeno, vendar se proizvaja izključno iz divjega tuna.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju se izvajajo naslednje dejavnosti: umivanje tuna, razrez (ki se tradicionalno imenuje ronqueo), umivanje različnih razrezanih kosov, soljenje, ponovno umivanje, da se doseže želena stopnja slanosti, stiskanje, obdelava ledvenih delov s sušenjem, obrezovanje in končni izbor pred pakiranjem.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sušeno tunino „Mojama de Isla Cristina“ je treba zapakirati v podjetju samem, da se ohranijo fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti, nastale ob koncu postopka.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na oznaki vsakega proizvajalca, ki trži ZGO „Mojama de Isla Cristina“, morata biti dobro vidna besedilo „Mojama de Isla Cristina“ in logotip ZGO Evropske unije.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje sestavljajo občine Isla Cristina, Lepe, Cartaya in Ayamonte, ki se nahajajo v pokrajini Huelva.

5.   Povezava z geografskim območjem

Sušena tunina „Mojama de Isla Cristina“ na domačem trgu velja za prefinjen proizvod, za katerega so značilni skrbna priprava, visoka cena in izbrano uživanje. Najti jo je mogoče v specializiranih trgovinah z značilnimi gastronomskimi specialitetami v različnih krajih Španije.

Povezava med imenom „Mojama de Isla Cristina“ in geografskim območjem temelji na slovesu in ugledu proizvoda, ki izhajata iz tradicije soljenja rib na tem območju. To je območje, kjer se tun lovi že stoletja vse do danes, izkušnje in znanje pa temeljijo na obrtniških metodah priprave ter se prenašajo iz roda v rod.

Ribolov in soljenje tuna imata na celotni obali Cadiškega zaliva dolgo tradicijo. Ta tradicija izhaja iz časa Feničanov in Tartešanov, ki so prvotne prebivalce območja naučili ribolovnih tehnik. V virih najdemo omembe labirintov mrež, ki so se že v tem obdobju uporabljali za ribolov na tune.

Zaradi razcveta ribolova kot načina življenja in potrebe po soljenju rib za prodajo so se v okolici občin Isla Cristina, Ayamonte in Cartaya ter po vsej obali Huelve pojavili številni obrati za soljenje rib, v katerih so pripravljali vse vrste tunov in drugih rib iz družine skuš in jih nato izvažali po vsem svetu.

Ljudstva, ki so se pozneje ustalila na jugu Španije, so razvila in okrepila ribolovno industrijo, ki se je s svojimi značilnimi tradicionalnimi postopki priprave in soljenja ledvenih delov tuna ohranila vse do danes.

Tradicionalna industrija za soljenje rib v Huelvi je skoncentrirana v občinah Isla Cristina, Lepe in Ayamonte, kjer se še vedno uporabljajo tradicionalni postopki priprave ob zanje ugodnih podnebnih razmerah.

„Mojama de Isla Cristina“ je najpomembnejši slani proizvod, ki se pridobiva iz tuna. Njegovo proizvodnjo so razvila družinska podjetja, tj. majhna in srednja podjetja, ki jih vodijo njihovi ustanovitelji ali potomci ustanoviteljev. Zato so se ohranile najstarejše tradicionalne tehnike priprave, pri čemer je edina novost uvedba sredstev za izboljšanje prehranske varnosti in nadzor celotnega postopka, da bi se povečala kakovost.

Za pripravo proizvoda so v vsaki fazi postopka potrebni strokovno znanje in izkušnje: rezanje ribe, odstranitev ledvenih delov, ki se uporabljajo za pripravo proizvoda „Mojama de Isla Cristina“, zarezovanje na ustreznih mestih, soljenje, pri katerem je treba vedeti, koliko soli dodati, nato umivanje, ki mora biti nadzorovano, da se iz ledvenega dela odstrani odvečna (in samo odvečna) sol, in na koncu sušenje, ki zaradi lokalne mikroklime poteka v optimalnih razmerah, in sicer naravno ali v tunelih, zasnovanih za ta namen.

Isla Cristina od leta 2001 gosti Jornadas del Atún (dneve tuna), na katerih se zberejo strokovnjaki z vsega sveta in delijo svoja znanja o tej vrsti, ki je pomembna za turizem, gospodarstvo in ohranjanje. Dogodek organizira društvo prijateljev tuna in ljubiteljev vina Muy Noble Sociedad de amigos del atún Thunnus thynnus y amantes del vino. Za predstavitev tradicionalne kuhinje so organizirane različne dejavnosti, kot so profesionalne pokušnje mojame, ki se zaključijo s podelitvijo nagrad za najboljše mojame v Isli Cristina, Semana de Alta Gastronomía (teden visoke gastronomije), na kateri znani gostinci pripravljajo jedi iz tuna, ali Muestra Culinaria del Atún (kulinarični sejem tuna), ko večina barov, tavern, restavracij in gostiln v Isli Cristina tekmuje v pripravi izvrstnih jedi, ki so jih iz roda v rod prenašali ribiči in njihove žene.

Publikacija Inventario Español de Productos Tradicionales (1996), ki popisuje španske tradicionalne proizvode in jo je izdalo ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano, ter raziskava z naslovom Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía (Razvrstitev in opredelitev značilnih agroživilskih proizvodov Andaluzije), zvezek II (2006), ki jo je objavila Fundación Unicaja, uvrščata sušeno tunino „Mojama de Isla Cristina“ med tradicionalne proizvode.

Kot dokaz o slovesu tega proizvoda v gastronomiji zunaj občine je časopis ABC de Sevilla z dne 1. aprila 2003 poročal o prireditvi III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana (tretji gastronomski dnevi Andaluzije v hotelu Ritz v Madridu: od mesta Lepe do Castellane). V članku piše, da je dogodek otvorila restavracija Coral Playa s plaže La Antilla (Lepe, Huelva) in da so bile na jedilniku jedi pršut „Jamón de la sierra de Aracena“, sušena tunina „Mojama de Isla Cristina“ in slavne kozice iz Huelve.

Na dogodku XIX Jornada Gastronómica de Granada (devetnajsti gastronomski dan Granade) leta 2010 je bila kot ena izmed jedi za degustacijo na voljo „Mojama de Isla Cristina“ na popečenih kruhkih s hladno juho salmorejo.

„Mojama de Isla Cristina“ je omenjena v letopisu kuhinje valencijske skupnosti za leto 2013 (Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013), ki jo je 7. decembra 2012 objavil José Manuel Rubio, ljubitelj prefinjene hrane, in vključuje izbrane primere nacionalnih in evropskih specialitet.

„Mojama de Isla Cristina“ je na jedilniku restavracije Acánthum uvrščena med najbolj priljubljene predjedi.

Na jedilniku restavracije Casa Machaquito je uvrščena med lokalne kulinarične specialitete.

Restavracija La Mirta v hotelu Hotel Eurostar Tartessos ima obsežen spletni jedilnik, ki poleg sušene tunine „Mojama de Isla Cristina“ vsebuje še dva cenjena proizvoda iz pokrajine Huelva, tj. kozice in pršut.

Sušeno tunino „Mojama de Isla Cristina“ je mogoče najti tudi v priročniku o živilih „Gruta“, ki vsebuje podroben opis s fizikalnimi lastnostmi in navodili za pripravo jedi.

Kar zadeva uporabo tega imena v vsakdanjem jeziku, pa je v članku iz časopisa ABC de Sevilla z dne 7. avgusta 2000 zapisano „tako suhi (povsem brez denarja) kot mojama iz Barbateja ali Isle Cristine“.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču:

https://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Isla_Cristina_modificado.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---