# Euroopa Liidu C 148/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 148 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik5. mai 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 148

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik5. mai 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 148/01 | Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 148/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. mai 2020 — Euro vahetuskurss | 2 |
| | Kontrollikoda |
| 2020/C 148/03 | Eriaruanne nr 11/2020 Hoonete energiatõhusus: endiselt tuleb rohkem keskenduda kulutasuvusele | 3 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 148/01

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

Euroopa Komisjon

2020/C 148/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. mai 2020 — Euro vahetuskurss

2

Kontrollikoda

2020/C 148/03

Eriaruanne nr 11/2020 Hoonete energiatõhusus: endiselt tuleb rohkem keskenduda kulutasuvusele

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 148/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9793 – Permira / Sneakers Maker) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 148/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 6 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 148/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9793 – Permira / Sneakers Maker) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 148/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/1

---

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2020/C 148/01)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks Mohammad Reza MOVASAGHNIALE (nr 12), kes on loetletud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevate nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP (1) II lisa I osas ning nõukogu määruse (EL) nr 267/2012 (2) IX lisa I osas.

Samuti tehakse alljärgnev teave teatavaks Mohammad Ali JAFARILE (nr 6), IRGCi brigaadikindralile Mostafa Mohammad NAJJARILE (nr 7), IRGCi brigaadikindralile Mohammad Reza NAQDILE (nr 8), IRGCi brigaadikindralile Hossein SALAMILE (nr 11), IRGCi brigaadikindralile Ahmad VAHIDILE (nr 13), kes on loetletud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevate otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa II osas ning määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa II osas.

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute ja üksuste suhtes uute põhjendustega. Asjaomaseid isikuid ja üksusi teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule 11. maiks 2020 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Enne 22. maid 2020 saadud tähelepanekuid võetakse arvesse loetelude korrapärasel läbivaatamisel nõukogu poolt.

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

(2)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/2

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. mai 2020

Euro vahetuskurss (2)

4. mai 2020

(2020/C 148/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0942 |
| JPY | Jaapani jeen | 116,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4622 |
| GBP | Inglise nael | 0,87898 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8113 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0548 |
| ISK | Islandi kroon | 159,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,3280 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,119 |
| HUF | Ungari forint | 353,27 |
| PLN | Poola zlott | 4,5668 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8368 |
| TRY | Türgi liir | 7,6932 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7022 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5390 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4838 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8083 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5495 |
| KRW | Korea vonn | 1 340,00 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,3924 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7275 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5820 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 522,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7226 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,379 |
| RUB | Vene rubla | 82,3404 |
| THB | Tai baat | 35,397 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,0781 |
| MXN | Mehhiko peeso | 26,8862 |
| INR | India ruupia | 82,7870 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0942

JPY

Jaapani jeen

116,84

DKK

Taani kroon

7,4622

GBP

Inglise nael

0,87898

SEK

Rootsi kroon

10,8113

CHF

Šveitsi frank

1,0548

ISK

Islandi kroon

159,50

NOK

Norra kroon

11,3280

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,119

HUF

Ungari forint

353,27

PLN

Poola zlott

4,5668

RON

Rumeenia leu

4,8368

TRY

Türgi liir

7,6932

AUD

Austraalia dollar

1,7022

CAD

Kanada dollar

1,5390

HKD

Hongkongi dollar

8,4838

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8083

SGD

Singapuri dollar

1,5495

KRW

Korea vonn

1 340,00

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,3924

CNY

Hiina jüaan

7,7275

HRK

Horvaatia kuna

7,5820

IDR

Indoneesia ruupia

16 522,42

MYR

Malaisia ringit

4,7226

PHP

Filipiini peeso

55,379

RUB

Vene rubla

82,3404

THB

Tai baat

35,397

BRL

Brasiilia reaal

6,0781

MXN

Mehhiko peeso

26,8862

INR

India ruupia

82,7870

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/3

---

Eriaruanne nr 11/2020

„Hoonete energiatõhusus: endiselt tuleb rohkem keskenduda kulutasuvusele“

(2020/C 148/03)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 11/2020 „Hoonete energiatõhusus: endiselt tuleb rohkem keskenduda kulutasuvusele“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9793 – Permira / Sneakers Maker)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 148/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalisaared); |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalisaared);

| — | Sneakers Maker SpA („Sneakers Maker“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

Sneakers Maker SpA („Sneakers Maker“, Itaalia).

Ettevõtja Permira omandab ettevõtja Sneakers Maker üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Permira: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes osutab investeeringute haldamise teenuseid mitmele investeerimisfondile. Permiral on valitsev mõju paljude tema portfelli kuuluvate äriühingute üle, kes tegelevad mitmesugustes sektorites, sealhulgas jalanõud ja rõivad, nagu Dr Martens ja Reformation; |
| --- | --- |

—

Permira: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes osutab investeeringute haldamise teenuseid mitmele investeerimisfondile. Permiral on valitsev mõju paljude tema portfelli kuuluvate äriühingute üle, kes tegelevad mitmesugustes sektorites, sealhulgas jalanõud ja rõivad, nagu Dr Martens ja Reformation;

| — | Sneakers Maker: valdusettevõtja, kellele kuulub luksusjalatsite ja -rõivaste tootja ja tarnija Golden Goose S.p.A. kogu aktsiakapital. |
| --- | --- |

—

Sneakers Maker: valdusettevõtja, kellele kuulub luksusjalatsite ja -rõivaste tootja ja tarnija Golden Goose S.p.A. kogu aktsiakapital.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9793 – Permira / Sneakers Maker

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 148/6

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 148/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

BIERZO

Viitenumber: PDO-ES-A0615-AM02

Teate kuupäev: 31. jaanuar 2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Füüsikalis-keemiliste omaduste muutmine vastavalt veini tüübile

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 4.

Uues spetsifikaadis soovitakse muuta päritolunimetusega „Bierzo“ hõlmatud veinide teatavaid analüütilisi omadusi, et kohandada veine turueelistustega, milleks on näiteks värskemad, suurema happesuse ning väiksema suhkru- ja väävlisisaldusega veinid. Tehnoloogia arengust tulenevalt kasutatakse veinikeldrites üha enam puidust vaate, mille maht on suurem kui 600 liitrit, ning muutunud on ka ilmastikutingimused, mille tõttu saadakse küpsemaid veine. Muudetavad analüütilised omadused on järgmised.

Alkoholisisaldus: valgete, roosade ja punaste veinide alkoholisisaldust suurendatakse 0,5 mahuprotsenti, kuna ollakse seisukohal, et kvaliteetveinide puhul ei tohiks alkoholisisaldus valgetel veinidel olla alla 11,5 mahuprotsendi ning punastel ja roosadel veinidel alla 12 mahuprotsendi. Eesmärk on soodustada viinamarjade paremat küpsemist, et saada täidlasemaid veine, ja vältida ülemäärast saagist, mille tulemuseks oleksid vähem kvaliteetsed veinid.

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: soovitakse vähendada veinide suhkrusisaldust – valgetes ja roosades veinides tasemelt 7 grammi glükoosi ja fruktoosi liitri kohta tasemele 5 g/l, kuna traditsiooniliselt on piirkonnas toodetud veinid vähese suhkrusisaldusega, ning eesmärk on säilitada Bierzo veinide identiteet ja tõsta kvaliteeti, vältides defektide varjamist liigse suhkruga.

Üldhappesus: kvaliteedi parandamiseks soovitakse suurendada valgete ja roosade veinide minimaalset üldhappesust (viinhappes väljendatuna) tasemelt 4 g/l tasemele 4,5 g/l, et veinid oleksid värskemad. See võimaldab tootjatel toota tasakaalustatumaid valgeid ja roosasid veine, kuna päikesepaistelisematel aastatel valmistatud veinid võivad olla liiga soojad ja lääged, mis ei ole piirkonnale kuigi omased.

Lenduvate hapete sisaldus: esimese aasta veinide puhul suurendatakse viinhappe näitajat tasemele 0,8 g/l. Teise aasta ja vanemate veinide puhul ei või lenduvate hapete sisaldus olla rohkem kui 1 g/l. Praegustest valmistus- ja laagerdamisviisidest tulenevalt leidub veine, mida hoitakse laagerdamiseks puidust anumates, mis mahutavad üle 600 liitri (mis on suurim lubatud mahutavus). Kui kasutatakse suuremaid anumaid, ei loeta seda vaadis laagerdumiseks. Sellistes anumates hoitud veinide lenduvate hapete sisaldus on tavaliselt suurem ja sarnane vaadis laagerdunud veinide omaga. Neil ei ole degusteerimisel defekte ning seetõttu tuleks see näitaja viia vastavusse veinide laagerdamise ja valmistamise praeguste suundumustega. Teise aasta ja vanemate veinide lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 1 g äädikhapet liitri kohta. Kõik see aitab kaasa vähem sekkuvatele tootmismeetoditele ja kohalike pärmidega kääritamisele, mille tulemuseks on suurema eripäraga veinid.

Vääveldioksiidi üldsisaldus: valgete ja roosade veinide puhul vähendatakse selle aine sisaldust tasemelt 190 g/l tasemele 150 g/l ning punaste veinide puhul tasemelt 140 g/l tasemele 130 g/l, kuna sobiv vääveldioksiidi hulk võimaldab saada veine, mis on vähem oksüdeerunud, parema värvuse ja lõhnaga ning väiksema lenduvate hapete sisaldusega ja seega parema kvaliteediga. Eesmärk on toota looduslikumaid veine, milles kasutatakse nimetatud säilitusainet ratsionaalsemalt.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud füüsikalis-keemiliste omaduste muutumine ei too kaasa veinide olulist muutust, kuna neil on endiselt KPNiga „Bierzo“ hõlmatud veinidele iseloomulikud omadused. Seega ei mõjuta muudatus kategooriat (määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa), samuti ei muuda see kehtetuks seost ega too kaasa turustamispiirangut.

2.   Organoleptiliste omadustega seotud muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti b ja koonddokumendi punkti 4.

Kaitstud veinide organoleptilised omadused on läbi vaadatud ja nende kirjeldust on muudetud nii, et veinide omadusi saaks seostada standardi UNE-EN-ISO 17025 kriteeriumidele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud organoleptiliste omaduste muutumine ei too kaasa veinide olulist muutust, kuna neil on endiselt KPNiga „Bierzo“ hõlmatud veinidele iseloomulikud omadused. Seega ei mõjuta muudatus kategooriat (määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa), samuti ei muuda see kehtetuks seost ega too kaasa turustamispiirangut.

3.   Viljelusmeetodid: niisutamise piiramine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti a.

Piirang on tingitud asjaolust, et tegemist on Atlandi ookeani mõjualas oleva piirkonnaga, kus on suur aastane sademete hulk, mis on keskmiselt üle 700 mm. Seetõttu on lubatud niisutada ainult istutatud taimi nende esimesel kahel kasvuaastal ja juhul, kui suved on kuivad ja taimed võiksid muidu ära kuivada. Järgnevatel aastatel ei ole niisutamine lubatud, kuna ollakse seisukohal, et sademetest piisab. Pealegi muudab niisutamine otseselt viinamarjade omadusi, nii et aastakäigu tegur kaob ja veinide omadused on igal aastal sarnased, mistõttu kaob osa nende eripärast (veinid on kuivadel aastatel soojemad ja sademerohkematel mõõdukama temperatuuriga aastatel värskemad).

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Kõnealune piirang ei kuulu ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

4.   Veinivalmistustingimused: teatavate viinamarjasortide minimaalse tõenäolise alkoholisisalduse muutmine ja liigi „klarett“ lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Alkoholisisaldusega seotud muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkti b.1 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti a.

Võrreldes eelmise tootespetsifikaadiga suurendatakse minimaalset tõenäolist alkoholisisaldust punaste ja valgete sortide puhul 0,5 mahuprotsenti, välja arvatud sort ‘Godello’, mille puhul suurendatakse seda ühe mahuprotsendi võrra. See muudatus tuleneb peamiselt asjaolust, et ilmastikutingimused muutuvad ja seetõttu saadakse suurema tõenäolise alkoholisisaldusega viinamarju. Sel viisil säilitatakse veinide kvaliteet, sest viinamarjad koristatakse optimaalses küpsusastmes, vältides liigset saagist ja puudulikke viinamarjakasvatustavasid, mille tulemuseks on viinamarjade mittetäielik küpsemine ja madala kvaliteediga veinid.

Liigi „klarett“ lisamine mõjutab tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkte a ja b ning punkti 3 alapunkti c, samuti koonddokumendi punkti 4 ja punkti 5 alapunkti a.

Bierzo piirkonnas on traditsiooniliselt valmistatud klaretti peaaegu kõigis vanades istandustes. Viinamarjaistandustes kasvatati eri viinamarjasorte, millest valmistati klaretti. Nüüd soovib reguleeriv asutus soodustada nende traditsiooniliste veinide tootmist, mida on piirkonnas alati valmistatud. Selle veiniliigi näol ei lisata uut veinikategooriat, kuna tegemist on I kategooria veiniga, mis on ka praeguses spetsifikaadis olemas.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Kõnealune muudatus ei kuulu ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

5.   Veinivalmistustavaga seotud piirangud: veini koostisesse kuuluvate sortide miinimumprotsentide muutmine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkti c ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti a.

Punased veinid peavad sisaldama vähemalt 85 % ulatuses lubatud punaseid sorte ja võivad soovi korral sisaldada kuni 15 % valgeid sorte, et suurendada looduslikul viisil veini üldhappesust ning tagada värskus, säilitades piirkonna veinide eripära. Pealegi on see mõnes Bierzo piirkonnas olnud traditsiooniliselt tavaks ning selle selge tõestus on asjaolu, et istandustes kasvatatakse segamini nii punaseid kui ka valgeid sorte.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Kõnealune muudatus ei too kaasa kaitstud nimetusega toote olulist muutust ega kuulu seega ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

6.   Määratletud geograafilise piirkonna laiendamine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 4 ja koonddokumendi punkti 6.

Bierzo on 38 omavalitsusüksusest koosnev halduspiirkond, mis moodustati 1991. aastal ja mida reguleeritakse 1994. aasta 14. märtsi seadusega 1/1994. Halduspiirkond loodi lähtudes samanimelisest looduslikust piirkonnast, mis asub Leóni provintsi lääneosas Castilla-Leóni autonoomses piirkonnas.

Ajalooline Bierzo hõlmab Sili jõe valglat Leónis, välja arvatud Laciana ja osa La Cabrera Bajast. Bierzo halduspiirkonda liideti selle loomisel 1991. aastal järgmised omavalitsusüksused: Arganza, Balboa, Barjas, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Candín, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fabero, Folgoso de la Ribera, IgüFeña, Molinaseca, Noceda del Bierzo, Oencia, Páramo del Sil, Peranzanes, Ponferrada, Priaranza del Bierzo, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Vega de Valcarce, Toral de los Vados-Villadecanes ja Villafranca del Bierzo; 2005. aastal taotles liitumist Palacios del Sili omavalitsusüksus.

Päritolunimetus „Bierzo“ sai tunnustuse 11. novembril 1989 ja kiideti heaks selle reguleeriva asutuse määrus, mis avaldati Hispaania ametlikus väljaandes 12. detsembril 1989. Nimetatud määruses sisalduvad järgmised omavalitsusüksused: Arganza, Bembibre, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Molinaseca, Noceda, Ponferrada, Priaranza, Puente Domingo Flórez, Sancedo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados ja Villafranca del Bierzo.

Bierzo piirkonna 38 omavalitsusüksusest kaasati vaid 22, kusjuures Fresnedo ei ole praegu enam omavalitsusüksus ning selle maa-alad kuuluvad nüüd Cubillos del Sili ja Toreno omavalitsusüksustesse, mis seni ei kuulunud päritolunimetuse „Bierzo“ piirkonda.

Lisaks algselt hõlmatud 22 omavalitsusüksuse viinamarjaistandustele on istandusi ka piirkonna kümnes ülejäänud omavalitsusüksuses, mida ei lisatud päritolunimetuse „Bierzo“ geograafilisse piirkonda ja mis on järgmised: Benuza, Berlanga del Bierzo, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igüeña, Oencia, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo ja Trabadelo. Piirkonna laiendamine nimetatud kümne omavalitsusüksusega ei too kaasa seose muutumist, kuna tegemist on Bierzo piirkonna omavalitsusüksustega, mis päritolunimetuse kehtestamise ajal ei olnud selles projektis osalemisest huvitatud, kuna seal tegeleti tol ajal peamiselt kaevandamisega ja viinamarjaistandusi kasutati vaid oma tarbeks veini tootmiseks. Kui aga võtta arvesse ilmastiku-, mulla- ja orograafilisi tingimusi, võib hõlmatud ja hõlmamata omavalitsusüksustega piirnevatel aladel täheldada viinamarjakasvatuse loogilist järjepidevust ja eraldusjooneks on vaid halduspiirid. Tegemist on väga vanade viinamarjaistandustega, mida ei ole peaaegu uuendatud ning kus on samad sordid, pookealused, istutustihedus ja viljelussüsteemid. Looduslikud ja inimtegurid on kõigis, nii algselt hõlmatud kui ka uutes lisatavates omavalitsusüksustes samad.

Nimetatud omavalitsusüksuste lisamise eesmärk on hoida ära viinamarjaistanduste hülgamist nendes piirkondades, võttes arvesse, et kui sealseid viinamarju ei tohi kasvatada päritolunimetuse „Bierzo“ all, on neid raske müüa ja neid kasutatakse oma tarbeks mõeldud veinide valmistamiseks. Viinamarjakasvatajad aga on eakad ja seetõttu loobuvad nad vähehaaval viinamarjade kasvatamisest oma maadel. Seega on oht, et väga vanad väärtuslikud viinamarjaistandused, kust saab kvaliteetseid viinamarju, hüljatakse ja et need kaovad ning lisaks kaob vanade viinapuuaedade geneetiline mitmekesisus.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Piirkonna laiendamine ei mõjuta seost, arvestades et põhjuslik seos säilib, kuna laiendatud piirkonnas on samad loodus- ja inimtegurid kui algselt piiritletud alal.

7.   Maksimaalse saagikusega seotud muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 5 ja koonddokumendi punkti 5 alapunkti b.

Viinamarjasordi ‘Garnacha Tintorera’ maksimaalset saagikust hektari kohta tuleb vähendada, kuna kvaliteetveinide tootmiseks praegu lubatud saagikus 12 000 kg/ha ei võimalda saada kvaliteetveinide tootmiseks piisava alkoholisisaldusega viinamarju, ning seetõttu vähendatakse sordi ‘Garnacha Tintorera’ maksimaalset saagikust hektari kohta tasemele 11 000 kg/ha.

Väiksemate geograafiliste üksuste tunnustatud veinide tootmiseks mõeldud sortide lubatud maksimumtoodang hektari kohta on märkega Vino de Villa veini (väikelinna vein) puhul 20 % väiksem kui lubatud maksimum, märkega Vino de Paraje veini (maakoha vein) puhul 25 % väiksem, Vino de Paraje alla kuuluva ja märget Viña Clasificada (klassifitseeritud viinamarjaistandus) kandvate veinide puhul 30 % väiksem ning märget Gran Viña Clasificada (klassifitseeritud suur viinamarjaistandus) kandvate veinide puhul 35 % väiksem kui lubatud maksimum. Saagikuse vähendamise eesmärk on saavutada tasakaal ja piiratud jõudlus, mis parandab viinamarjade valmimist, tervist ja omadusi ning kokkuvõttes veinide kvaliteeti.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Tegemist on kvaliteedi saavutamiseks vajaliku muudatusega, mis ei mõjuta toote põhiomadusi ja mis ei kuulu seega ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

8.   Sortide ‘Merenzao’ ja ‘Estaladiña’ lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 6 ja koonddokumendi punkti 7.

Päritolunimetuse „Bierzo“ puhul on üks põhitegureid viinamarjaistanduste vanus, st keskmine vanus ligikaudu 75 aastat. Nendes istandustes, kus peamine sort on ‘Mencía’, on ka teisi vähemtähtsaid sorte, mis on hajutatud ja segamini muude sortidega, mis on omal ajal piirkonda istutatud. Paljud neist on tõenäoliselt sajandite jooksul arenenud mujalt toodud vanade genotüüpide mutatsioonidest ning looduslike ja kultuurpopulatsioonide vahelise võimaliku risttolmeldamise tulemusel. Nii on tekkinud viinamarjaistandustes praegu eksisteerivad sordid, mis on sageli väljasuremisohus.

Reguleeriva asutuse eesmärk on neid kaduvaid sorte säilitada ja hoida ära piirkonna viinamarjakasvatuspärandi kadumine ning säilitada keskkonnaga hästi kohanenud kohalikke veiniviinamarjasorte. Seetõttu lisatakse spetsifikaadis heakskiidetud sortide hulka ‘Estaladiña’ ja ‘Merenzao’, kuna neid kasutatakse veinide valmistamiseks ja on tõendatud, et nende kvaliteet on piisavalt kõrge, et neid võiks lugeda päritolunimetusega „Bierzo“ veinide tootmisel lubatud sortideks.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Kahe nimetatud sordi lisamine just nende väiksema tähtsuse tõttu ei too kaasa toote põhiomaduste olulist muutust ning seetõttu ei kuulu muudatus ühegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

9.   Seose ajakohastamine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 7 ja koonddokumendi punkti 8.

Seost käsitlev osa on ümber sõnastatud, kuid põhjuslik seos säilib, sest alles jäävad nii looduslikud kui ka inimtegurid ja toote omadused. Põhjuslikku seost on paremini selgitatud, kuid see jääb samaks. Seetõttu on tegemist STANDARDMUUDATUSEGA.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Muudatus ei kuulu ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

10.   Päritolukohas villimise põhjendus

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkti b.2 alapunkti 1 ja koonddokumendi punkti 9.

Tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.2 sõnastatakse ümber, et põhjendada määratletud piirkonnas pakendamist (villimist) vastavalt uue määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõikele 2.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud tava juba oli kohustuslik ja seetõttu ei tähenda see täiendavate turustuspiirangute lisamist. Tegemist on üksnes sõnastuse muutmisega kehtivate eeskirjadega kohandamiseks. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

11.   Pakendamis- ja märgistamissätted: väiksemad geograafilised üksused

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkti b.2 alapunkti 2 ja punkti 8 alapunkti b.3 ning koonddokumendi punkti 9.

Tarbijad soovivad üha enam teada tarbitavate veinide päritolu ja tootjad soovivad sellist lisateavet veinide etiketil esitada, et väärtustada kvaliteetviinamarjade tootmises tugevate traditsioonidega külasid ja piirkondi ning anda tarbijale etiketil tõest teavet. Seetõttu on vaja reguleerida nende nimetuste kasutamise tingimusi.

KPNi „Bierzo“ puhul on teatavates väiksemates geograafilistes üksustes valmistatud veinidel järgmised nimetused: „Vino de Villa“ ja „Vino de Paraje“. Viimase alla kuuluvad klassifitseeritud viinamarjaistandustest pärit veinid nimetusega „Viña Clasificada“ ja klassifitseeritud suurtest viinamarjaistandustest pärit veinid „Gran Viña Clasificada“. Eesmärk on täiendada ja tugevdada praeguseid kategooriaid, andes väärtuslikku teavet veinide päritolu kohta, mis tõstab nende mainet tarbijate silmis.

Nendesse kategooriatesse lisatavad veinid peavad olema kõrge kvaliteediga ja nende päritolu peab olema võimalik kindlaks teha, mis tagab, et veinid on pärit märgitud geograafilisest üksusest. Sellega suurendatakse päritolunimetusega „Bierzo“ veinide valikut ning kindlustatakse nende mainet asjatundjate ja tarbijate silmis.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud osas kavandatud muudatused ei too kaasa kaitstava nimetuse muutmist ega uusi turustuspiiranguid.

12.   Spetsifikaatide järgimise kontrollimine

Kirjeldus ja põhjused

Muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 9 ega mõjuta koonddokumenti.

Kohandamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 ja komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 sätetega, eelkõige selle artikliga 19, milles on sätestatud, kuidas peavad pädevad kontrolliasutused igal aastal kontrollima tootespetsifikaadile vastavust.

MUUDATUSE LIIK: STANDARDMUUDATUS (koonddokumenti ei muudeta).

Kõnealune muudatus ei kuulu ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 nimetatud kategooriasse.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Bierzo

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged veinid

Välimus: puhas ja kahvatukollase kuni kuldkollase värvusega.

Lõhn: selge, keskmise intensiivsusega kuni intensiivne, puuviljaaroom (valged puuviljad, luuviljad, tsitrusviljad) ja/või õienüansid (valged lilled, kollased lilled). Vaadis kääritatud või laagerdatud valgete veinide puhul on lisaks eespool kirjeldatud aroomidele tunda vaadis kääritamise või laagerdamise iseloomulikud aroomid, näiteks pähklite ja/või rösti- ja/või vanilli- ja/või kondiitritoodete aroom.

Maitse: värske, keskmise täidlusega kuni täidlane ja keskmise kuni pika järelmaitsega.

Kindlaksmääramata analüütilised piirnormid peavad olema kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,8 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,8

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Roosad veinid

Välimus: puhas, värvus võib ulatuda õrnroosast rubiinpunaseni või ka lõheroosani ning olla väheintensiivne kuni keskmise intensiivsusega.

Lõhn: selge, keskmise intensiivsusega kuni intensiivne, puuviljaaroom (punased ja mustad marjad, tsitrusviljad) ja/või õiearoom (valged lilled, lillad lilled).

Maitse: värske, keskmise täidlusega kuni täidlane ja keskmise kuni pika järelmaitsega.

Kindlaksmääramata analüütilised piirnormid peavad olema kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,8 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,8

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Klaretid

Välimus: puhas, värvus ulatub kahvaturoosast rubiinpunaseni ja võib olla väheintensiivne kuni keskmise intensiivsusega.

Lõhn: selge, keskmise intensiivsusega kuni intensiivne, punaste ja/või mustade marjade ja/või violetsete lillede aroom.

Maitse: värske, keskmise kuni pika järelmaitsega, keskmise täidlusega kuni väga täidlane.

Kindlaksmääramata analüütilised piirnormid peavad olema kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,8 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,8

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Punased veinid

Välimus: puhas, värvus võib ulatuda lillakast punaseni ja olla keskmise intensiivsusega kuni väga intensiivne.

Lõhn: selge, keskmise intensiivsusega kuni intensiivne, punaste ja/või mustade marjade ja/või violetsete lillede aroom.

Maitse: värske, struktureeritud, püsiv ja täidlane.

Teise aasta ja vanemate veinide lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 1 g äädikhapet liitri kohta.

Kindlaksmääramata analüütilised piirnormid peavad olema kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,8 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,8

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

130

Laagerdunud punased veinid

Välimus: puhas, kategooriale vastav värvus. Punaste veinide roble ja crianza puhul varieerub värvus lillakast punaseni, reserva ja gran reserva puhul punasest tellisepunaseni ning on keskmise intensiivsusega kuni intensiivne.

Lõhn: selge, keskmise intensiivsusega kuni intensiivne, puuviljaaroom (punased, mustad marjad, küpsed puuviljad) ja/või õiearoom (violetsed lilled), samuti vaadis laagerdumisele iseloomulikud kolmanda taseme aroomid, nagu vanill, kookospähkel ning rösti-, palsami- ja vürtsiaroomid.

Maitse: värske, struktureeritud, püsiv ja täidlane.

Teise aasta ja vanemate veinide lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 1 g äädikhapet liitri kohta.

Kindlaksmääramata analüütilised piirnormid peavad olema kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,8 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 130 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,8

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

130

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Päritolunimetusega „Bierzo“ hõlmatud veinide tootmisel on keelatud viinapuude niisutamine. Niisutamine on lubatud ainult uutes istandustes esimese kahe aasta jooksul, et soodustada taimede juurdumist.

Veinivalmistuse eritavad

| — | Viinamarjade minimaalne tõenäoline alkoholisisaldus: 12 mahuprotsenti punaste sortide puhul (v.a ‘Garnacha Tintorera’ – 11 mahuprotsenti) ja 11 mahuprotsenti valgete sortide puhul (v.a ‘Godello’ – 12 mahuprotsenti) |
| --- | --- |

—

Viinamarjade minimaalne tõenäoline alkoholisisaldus: 12 mahuprotsenti punaste sortide puhul (v.a ‘Garnacha Tintorera’ – 11 mahuprotsenti) ja 11 mahuprotsenti valgete sortide puhul (v.a ‘Godello’ – 12 mahuprotsenti)

| — | Ekstraheerimissaagis kuni 74 liitrit 100 kg viinamarjade kohta |
| --- | --- |

—

Ekstraheerimissaagis kuni 74 liitrit 100 kg viinamarjade kohta

Veinivalmistamise piirang

| — | Punast veini toodetakse vähemalt 85 % ulatuses sortidest ‘Mencía’, ‘Garnacha Tintorera’, ‘Estaladiña’ ja/või ‘Merenzao’. Ülejäänud ulatuses tuleb kasutada lubatud sorte. |
| --- | --- |

—

Punast veini toodetakse vähemalt 85 % ulatuses sortidest ‘Mencía’, ‘Garnacha Tintorera’, ‘Estaladiña’ ja/või ‘Merenzao’. Ülejäänud ulatuses tuleb kasutada lubatud sorte.

| — | Roosad veinid peavad olema valmistatud käesoleva dokumendi punktis 6 nimetatud lubatud sortidest, millest vähemalt 70 % peavad olema punased sordid. |
| --- | --- |

—

Roosad veinid peavad olema valmistatud käesoleva dokumendi punktis 6 nimetatud lubatud sortidest, millest vähemalt 70 % peavad olema punased sordid.

| — | Valget veini tuleb valmistada järgmistest sortidest: ‘Godello’, ‘Doña Blanca’, ‘Malvasía’ ja ‘Palomino’. |
| --- | --- |

—

Valget veini tuleb valmistada järgmistest sortidest: ‘Godello’, ‘Doña Blanca’, ‘Malvasía’ ja ‘Palomino’.

| — | Klaretti valmistatakse vastavalt KPNi „Bierzo“ traditsioonilisele veinivalmistusviisile, mille kohaselt peab 40–60 % ulatuses kasutama punaseid viinamarju ja ülejäänud viinamarjad peavad olema mõnest lubatud valgest sordist. Viinamarjad lähevad kas otse pressimisele või eelneb sellele leotamine eelkääritamise eesmärgil. Virde alkoholkäärimise puhul on kohustuslik kasutada 5–10 % ulatuses virde kogumahust valget või punast sorti viinamarjade kesti, millelt on eemaldatud varred. |
| --- | --- |

—

Klaretti valmistatakse vastavalt KPNi „Bierzo“ traditsioonilisele veinivalmistusviisile, mille kohaselt peab 40–60 % ulatuses kasutama punaseid viinamarju ja ülejäänud viinamarjad peavad olema mõnest lubatud valgest sordist. Viinamarjad lähevad kas otse pressimisele või eelneb sellele leotamine eelkääritamise eesmärgil. Virde alkoholkäärimise puhul on kohustuslik kasutada 5–10 % ulatuses virde kogumahust valget või punast sorti viinamarjade kesti, millelt on eemaldatud varred.

b.   
  Maksimaalne saagis

Sort ‘Palomino’

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Sort ‘Palomino’

88,8 hektoliitrit hektari kohta

Muud sordid

11 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Muud sordid

81,4 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Tootmispiirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi, mis kõik kuuluvad Leóni provintsi: Arganza, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igueña, Molinaseca, Noceda, Oencia, Ponferrada, Priaranza, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados ja Villafranca del Bierzo ning nende omavalitsusüksuste külad.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

‘PALOMINO’

‘GARNACHA TINTORERA’

‘MENCÍA’

‘GODELLO’

‘ALARIJE’ – ‘MALVASÍA RIOJANA’

‘ESTALADIÑA’

‘DOÑA BLANCA’ – ‘MALVASÍA CASTELLANA’

‘MERENZAO’

8.   Seos(ed)

Kaitstud piirkonna veinide eripära on peamiselt tingitud geograafilisest keskkonnast – piirkonna mulla-, geoloogilistest ja ilmastikutingimustest, mis muudavad selle suurepäraseks viinamarjakasvatuspiirkonnaks. Kõikides omavalitsusüksustes, nii algselt tootmispiirkonda lisatud kui ka hiljuti selle osaks saanud omavalitsusüksustes, on sarnased tingimused ja seega võib ka viimaseid pidada kvaliteetveinide tootmiseks sobivateks. Lisaks on viinamarjakasvatajad valinud kõige sobivamad ja kasvukeskkonnaga paremini kohanenud sordid – tegemist on kohalike sortidega, mida kasvatatakse kõigis päritolunimetuse piirkonda kuuluvates omavalitsusüksustes. Samuti on valitud kõige sobivam viljelusviis, mille tulemuseks on ainulaadsed ja eripärased tooted. Viinamarjaistandused on rajatud 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses ning seal kasvatatakse samu sorte ja kasutatakse samu pookealuseid, istutustihedust ja sarnaseid tootmissüsteeme.

Peamised kirjeldatud seost kinnitavad tegurid on kokkuvõtlikult järgmised.

| — | Savimullad, milles leidub suuremas või väiksemas koguses jämedaid osiseid, nagu kiltkivi ja kvartsiit, annavad veinidele elegantsi ja peene maitse, mis muudab need teistest piirkondadest pärit veinidest kergesti eristatavaks. |
| --- | --- |

—

Savimullad, milles leidub suuremas või väiksemas koguses jämedaid osiseid, nagu kiltkivi ja kvartsiit, annavad veinidele elegantsi ja peene maitse, mis muudab need teistest piirkondadest pärit veinidest kergesti eristatavaks.

| — | Piirkonna mikrokliima erineb väljaspool mäeahelikke asuvast ümbritseva piirkonna omast, kuna seal on tugev Atlandi ookeani mõju, st palju sademeid ja mahe aasta keskmine temperatuur, millele lisandub teatav kontinentaalne mõju, mis tuleneb viinamarjade küpsemist soodustavatest suurtest temperatuurikõikumistest. |
| --- | --- |

—

Piirkonna mikrokliima erineb väljaspool mäeahelikke asuvast ümbritseva piirkonna omast, kuna seal on tugev Atlandi ookeani mõju, st palju sademeid ja mahe aasta keskmine temperatuur, millele lisandub teatav kontinentaalne mõju, mis tuleneb viinamarjade küpsemist soodustavatest suurtest temperatuurikõikumistest.

| — | Viinamarjaistandused asuvad järsematel või laugematel nõlvadel ning nende kõrgus merepinnast on erinev, kusjuures leidub üle 1 000 m kõrgusel asuvaid viinamarjaistandusi, tänu millele on veinid väga värsked ja erksad. |
| --- | --- |

—

Viinamarjaistandused asuvad järsematel või laugematel nõlvadel ning nende kõrgus merepinnast on erinev, kusjuures leidub üle 1 000 m kõrgusel asuvaid viinamarjaistandusi, tänu millele on veinid väga värsked ja erksad.

| — | KPNi „Bierzo“ puhul kasutatavad sordid on keskkonnaga täielikult kohanenud. Peamiselt kasutatakse sorte ‘Mencía’ ja ‘Godello’ ning vähemal määral teisi lubatud sorte. Punased veinid on värsked, tugeva puuviljanoodiga veinid, millel on hea vaadis laagerdumise potentsiaal. Valged veinid on värsked, maitsvad ja täidlased, mis annab neile selge eripära. |
| --- | --- |

—

KPNi „Bierzo“ puhul kasutatavad sordid on keskkonnaga täielikult kohanenud. Peamiselt kasutatakse sorte ‘Mencía’ ja ‘Godello’ ning vähemal määral teisi lubatud sorte. Punased veinid on värsked, tugeva puuviljanoodiga veinid, millel on hea vaadis laagerdumise potentsiaal. Valged veinid on värsked, maitsvad ja täidlased, mis annab neile selge eripära.

| — | Traditsiooniliselt on viinapuude istutustihedus väike, mis koos mulla omadustega annab tulemuseks selle, et viinamarjatoodang ei ole väga suur ja viinamarjad on kvaliteetsed – tasakaalus analüütiliste näitajatega ja hästi küpsenud. |
| --- | --- |

—

Traditsiooniliselt on viinapuude istutustihedus väike, mis koos mulla omadustega annab tulemuseks selle, et viinamarjatoodang ei ole väga suur ja viinamarjad on kvaliteetsed – tasakaalus analüütiliste näitajatega ja hästi küpsenud.

| — | Piirkonna viinamarjaistanduste vanus annab sealsetele veinidele lisaväärtuse. KPNi „Bierzo“ piirkonna viinamarjaistanduste keskmine vanus on ligikaudu 75 aastat, kusjuures vanad viinamarjaistandused moodustavad viinamarjaistanduste pindalast 85 %. Tuleb silmas pidada, et vanades viinamarjaistandustes kasvatatud viinamarjad on väga kvaliteetsed, kuna aja jooksul on tekkinud tasakaal viinapuude kasvatusviisi ja nendelt saadava saagi vahel, nii et viinamarjade küpsusaste on optimaalne. Tänu võimsatele ja sügavatele juurtele saavad viinapuud laiemalt maa-alalt piisavalt mineraalseid toitaineid ja rohkem vett ning taimed on igal aastal vahelduvate ilmastikutingimuste suhtes vähem tundlikud. See tagab aastate lõikes stabiilse küpsemisprotsessi. Tänu sellele, et suur osa viinapuid on vanad, on neisse kogunenud ka suuremad toitainevarud, mis liiguvad viinamarjakobaratesse ja aitavad säilitada iga-aastase saagi kvaliteeti. Lisaks on vanadel okstel suur hulk lõikamiskohtadesse tekkinud arme, mis takistavad toitemahla ringlust soonte kaudu. Seetõttu on oksi vähem ja need on väiksemad ning toitemahla takistatud ringluse tõttu ladestub viinamarjadesse rohkem suhkruid ja muid kvaliteeti tõstvaid ühendeid. |
| --- | --- |

—

Piirkonna viinamarjaistanduste vanus annab sealsetele veinidele lisaväärtuse. KPNi „Bierzo“ piirkonna viinamarjaistanduste keskmine vanus on ligikaudu 75 aastat, kusjuures vanad viinamarjaistandused moodustavad viinamarjaistanduste pindalast 85 %. Tuleb silmas pidada, et vanades viinamarjaistandustes kasvatatud viinamarjad on väga kvaliteetsed, kuna aja jooksul on tekkinud tasakaal viinapuude kasvatusviisi ja nendelt saadava saagi vahel, nii et viinamarjade küpsusaste on optimaalne. Tänu võimsatele ja sügavatele juurtele saavad viinapuud laiemalt maa-alalt piisavalt mineraalseid toitaineid ja rohkem vett ning taimed on igal aastal vahelduvate ilmastikutingimuste suhtes vähem tundlikud. See tagab aastate lõikes stabiilse küpsemisprotsessi. Tänu sellele, et suur osa viinapuid on vanad, on neisse kogunenud ka suuremad toitainevarud, mis liiguvad viinamarjakobaratesse ja aitavad säilitada iga-aastase saagi kvaliteeti. Lisaks on vanadel okstel suur hulk lõikamiskohtadesse tekkinud arme, mis takistavad toitemahla ringlust soonte kaudu. Seetõttu on oksi vähem ja need on väiksemad ning toitemahla takistatud ringluse tõttu ladestub viinamarjadesse rohkem suhkruid ja muid kvaliteeti tõstvaid ühendeid.

| — | Kokkuvõtteks võib öelda, et tänu piirkonna eripärasele mikrokliimale, milles on segunenud Atlandi ookeani ja kontinentaalse kliima elemendid, samuti mullastikule, enamjaolt vanadele viinamarjaistandustele ja suurele istutustihedusele, mis annab tulemuseks väikse, kuid väga hästi küpsenud saagi, on veinid väga puuviljalised, tasakaalus ja hea happesusega. |
| --- | --- |

—

Kokkuvõtteks võib öelda, et tänu piirkonna eripärasele mikrokliimale, milles on segunenud Atlandi ookeani ja kontinentaalse kliima elemendid, samuti mullastikule, enamjaolt vanadele viinamarjaistandustele ja suurele istutustihedusele, mis annab tulemuseks väikse, kuid väga hästi küpsenud saagi, on veinid väga puuviljalised, tasakaalus ja hea happesusega.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veinivalmistusprotsess hõlmab veini pudelisse villimist ja pudelis laagerdumist ning seega saab veinide organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused tagada üksnes siis, kui kõik veinikäitlemistoimingud viiakse läbi tootmispiirkonnas. Seepärast tehakse need toimingud tootmispiirkonnas asuvate veinikeldrite villimisrajatistes, et tagada kvaliteet, päritolu ja kontroll, võttes arvesse, et KPNiga „Bierzo“ hõlmatud veinide villimine on üks olulisi aspekte nende veinide omaduste saavutamiseks.

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

etiketil peab nähtaval kohal olema nimetus „Bierzo“ ja traditsiooniline nimetus „Denominación de Origen“ (päritolunimetus), mis asendab sõnu „Denominación de Origen Protegida“ (kaitstud päritolunimetus).

Kohustuslik on aastakäigu lisamine, isegi kui veini ei ole laagerdatud.

Vabatahtlik lisateave:

traditsioonilised nimetused crianza, reserva ja gran reserva.

Märked fermentado en barrica (vaadis kääritatud), criado en barrica (vaadis laagerdunud) või envejecido en barrica (vaadis küpsenud).

Väiksema geograafilise üksuse nimi koos järgmiste märgetega:

Vino de Villa (väikelinna vein), millele järgneb määratletud geograafilisse piirkonda kuuluva omavalitsusüksuse või küla nimi, kui 100 % viinamarjadest on pärit sellest kohast ja kui need vastavad ettenähtud saagikuspiirangule.

Vino de Paraje (maakoha vein), millele järgneb määratletud geograafilises piirkonnas kindlaks määratud koha nimi, kui 100 % viinamarjadest on sealt pärit ja need vastavad ettenähtud saagikuspiirangule. Kohad on kaardistatud rakenduses SIGPAC (http://www.crdobierzo.es). Sellele märkele võib lisada järgmise teabe:

Viña Clasificada (klassifitseeritud viinamarjaistandus), kui 100 % viinamarjadest on pärit ühelt maatükilt või naabermaatükkidelt ning kui vähemalt viis aastat on kasutatud märget Vino de Paraje ja kui järgitakse kehtestatud saagikuspiirangut;

Gran Viña Clasificada (klassifitseeritud suur viinamarjaistandus), kui täidetud on samad nõuded ja vähemalt viis aastat on kasutatud märget Viña Clasificada.

Link tootespetsifikaadile

http://www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DO+BIERZO+modif.pdf/9c236c96-9b7f-1ffa-4020-306d4aaf42f9

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---