# Eiropas Savienības C 170/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 18. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 170

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 18. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 170/01 | Komisijas Paziņojums Komisijas Regulas, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, projekta teksta apstiprināšana | 1 |
| 2020/C 170/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 170/01

Komisijas Paziņojums Komisijas Regulas, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, projekta teksta apstiprināšana

1

2020/C 170/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 170/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 15. maijs | 21 |
| | Revīzijas palāta |
| 2020/C 170/04 | Īpašais ziņojums Nr. 12/2020 Eiropas Investīciju konsultāciju centrs: izveidots, lai veicinātu ieguldījumus ES, taču Centra ietekme joprojām ir ierobežota | 22 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2020/C 170/05 | Valsts atbrīvojumi azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2015/849 (Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva) Saraksts ar dalībvalstīm, kuras ir nolēmušas konkrētu azartspēļu pakalpojumu sniedzējus atbrīvot no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai | 23 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 170/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 15. maijs

21

Revīzijas palāta

2020/C 170/04

Īpašais ziņojums Nr. 12/2020 Eiropas Investīciju konsultāciju centrs: izveidots, lai veicinātu ieguldījumus ES, taču Centra ietekme joprojām ir ierobežota

22

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2020/C 170/05

Valsts atbrīvojumi azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2015/849 (Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva) Saraksts ar dalībvalstīm, kuras ir nolēmušas konkrētu azartspēļu pakalpojumu sniedzējus atbrīvot no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai

23

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 170/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 170/07 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 27 |
| 2020/C 170/08 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 38 |
| 2020/C 170/09 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana | 51 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 170/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

25

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 170/07

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

27

2020/C 170/08

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

38

2020/C 170/09

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisijas Regulas, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, projekta teksta apstiprināšana

(2020/C 170/01)

Komisija 2020. gada 11. maijā apstiprināja Komisijas Regulas, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu, projekta tekstu.

Komisijas regulas projekts ir pievienots šā paziņojuma pielikumā. Komisijas regulas projekts ir atvērts sabiedriskai apspriešanai šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PIELIKUMS

PROJEKTS KOMISIJAS REGULAI (ES) .../...

(...),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/1588 (2015. gada 13. jūlijs) par to, kā piemērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

apspriedusies ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (2) noteiktas atbalsta kategorijas ir atzītas par saderīgām ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (2) noteiktas atbalsta kategorijas ir atzītas par saderīgām ar iekšējo tirgu.

| (2) | Uzņēmumi, kas iesaistīti Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektos, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1299/2013 (3) vai [jaunā ETS regula], bieži saskaras ar grūtībām finansēt papildu izmaksas, kas rodas no sadarbības starp partneriem, kuri atrodas dažādos reģionos un dažādās dalībvalstīs vai trešās valstīs. Ņemot vērā ETS nozīmi kohēzijas politikā, jo ETS nodrošina satvaru dažādu dalībvalstu vai trešo valstu valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku kopīgo pasākumu īstenošanai un viedokļu apmaiņai par politiku, būtu jānovērš dažas grūtības, ar kurām saskaras ETS projekti, lai tādējādi veicinātu to atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Ņemot vērā Komisijas pieredzi, Regula (ES) Nr. 651/2014 būtu jāpiemēro atbalstam ETS projektiem neatkarīgi no saņēmēju uzņēmumu lieluma. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmumi, kas iesaistīti Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) projektos, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1299/2013 (3) vai [jaunā ETS regula], bieži saskaras ar grūtībām finansēt papildu izmaksas, kas rodas no sadarbības starp partneriem, kuri atrodas dažādos reģionos un dažādās dalībvalstīs vai trešās valstīs. Ņemot vērā ETS nozīmi kohēzijas politikā, jo ETS nodrošina satvaru dažādu dalībvalstu vai trešo valstu valsts, reģionālo un vietējo dalībnieku kopīgo pasākumu īstenošanai un viedokļu apmaiņai par politiku, būtu jānovērš dažas grūtības, ar kurām saskaras ETS projekti, lai tādējādi veicinātu to atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. Ņemot vērā Komisijas pieredzi, Regula (ES) Nr. 651/2014 būtu jāpiemēro atbalstam ETS projektiem neatkarīgi no saņēmēju uzņēmumu lieluma.

| (3) | Turklāt, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, ko rada nelielas atbalsta summas, kas piešķirtas uzņēmumiem, kuri piedalās ETS projektos, būtu jānosaka vienkārši noteikumi gadījumiem, kad atbalsta kopējā summa vienam uzņēmumam viena projekta ietvaros nepārsniedz noteiktu robežlielumu. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, ko rada nelielas atbalsta summas, kas piešķirtas uzņēmumiem, kuri piedalās ETS projektos, būtu jānosaka vienkārši noteikumi gadījumiem, kad atbalsta kopējā summa vienam uzņēmumam viena projekta ietvaros nepārsniedz noteiktu robežlielumu.

| (4) | Pētniecības un attīstības projektus vai priekšizpēti, kam pēc neatkarīgu ekspertu veiktas novērtēšanas un sarindošanas piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums un kas uzskatāmi par izciliem un cienīgiem saņemt publisko finansējumu, bet ko nevar finansēt pamatprogrammas “Apvārsnis” ietvaros pieejamā budžeta trūkuma dēļ, var atbalstīt no valsts resursiem, tostarp no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda+ 2021.–2027. gadam. Valsts atbalsts, kas piešķirts šādiem pētniecības un attīstības projektiem, kurus īsteno mazie un vidējie uzņēmumi, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un būtu jāatbrīvo no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus. Turklāt nebūtu jāpieprasa vēlreiz izvērtēt atbilstības nosacījumus, kas jau ir izvērtēti Savienības līmenī saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pirms izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājuma piešķiršanas. Projektus īstenojošo subjektu peļņu nesošais vai bezpeļņas raksturs nav nozīmīgs kritērijs saskaņā ar konkurences tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Pētniecības un attīstības projektus vai priekšizpēti, kam pēc neatkarīgu ekspertu veiktas novērtēšanas un sarindošanas piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums un kas uzskatāmi par izciliem un cienīgiem saņemt publisko finansējumu, bet ko nevar finansēt pamatprogrammas “Apvārsnis” ietvaros pieejamā budžeta trūkuma dēļ, var atbalstīt no valsts resursiem, tostarp no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda+ 2021.–2027. gadam. Valsts atbalsts, kas piešķirts šādiem pētniecības un attīstības projektiem, kurus īsteno mazie un vidējie uzņēmumi, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un būtu jāatbrīvo no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus. Turklāt nebūtu jāpieprasa vēlreiz izvērtēt atbilstības nosacījumus, kas jau ir izvērtēti Savienības līmenī saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pirms izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājuma piešķiršanas. Projektus īstenojošo subjektu peļņu nesošais vai bezpeļņas raksturs nav nozīmīgs kritērijs saskaņā ar konkurences tiesību aktiem.

| (5) | Valsts atbalstu, kas piešķirts noteiktiem kopīgu interešu projektiem digitālās savienotības infrastruktūras jomā, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2020/... (4) (EISI 2 regula), var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvot no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus. |
| --- | --- |

(5)

Valsts atbalstu, kas piešķirts noteiktiem kopīgu interešu projektiem digitālās savienotības infrastruktūras jomā, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2020/... (4) (EISI 2 regula), var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvot no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus.

| (6) | Dotācijas, ko pētniekiem piešķir saskaņā ar EPP koncepcijas pamatojuma un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām (MSCA), kas kvalificējamas kā saimnieciskās darbības, arī būtu jāuzskata par saderīgām ar iekšējo tirgu, ja tām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums. |
| --- | --- |

(6)

Dotācijas, ko pētniekiem piešķir saskaņā ar EPP koncepcijas pamatojuma un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām (MSCA), kas kvalificējamas kā saimnieciskās darbības, arī būtu jāuzskata par saderīgām ar iekšējo tirgu, ja tām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums.

| (7) | Apvienots publiskais finansējums no valsts un Savienības centralizēti pārvaldītajiem resursiem, kas tiek nodrošināts pētniecības un attīstības projektiem (piemēram, projektiem, kas īstenoti saskaņā ar Eiropas institucionalizēto partnerību, kuras pamatā ir Līguma 185. vai 187. pants, vai programmas līdzfinansēšanas darbību, kā noteikts pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”), var palīdzēt uzlabot Eiropas pētniecības un attīstības konkurētspēju, jo šādi pētniecības un attīstības projekti atbilst Eiropas kopīgu interešu mērķiem un novērš skaidri noteiktas tirgus nepilnības. Par tādiem uzskatāmi gadījumi, kad šos projektus vērtē, sarindo un atlasa neatkarīgi eksperti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pēc starptautiskiem konkursiem, kuros piedalās vismaz trīs dalībvalstis (vai divas dalībvalstis komandsadarbības gadījumā). Dalībvalstu finanšu iemaksas, tostarp līdzekļi no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda+ 2021.–2027. gadam, kas paredzēti šiem līdzfinansētajiem pētniecības un attīstības projektiem, būtu jāuzskata par saderīgām ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus. Turklāt nebūtu jāpieprasa vēlreiz izvērtēt atbilstības nosacījumus, kurus jau ir izvērtējuši neatkarīgi eksperti starptautiskā līmenī saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pirms pētniecības un attīstības projekta atlases. |
| --- | --- |

(7)

Apvienots publiskais finansējums no valsts un Savienības centralizēti pārvaldītajiem resursiem, kas tiek nodrošināts pētniecības un attīstības projektiem (piemēram, projektiem, kas īstenoti saskaņā ar Eiropas institucionalizēto partnerību, kuras pamatā ir Līguma 185. vai 187. pants, vai programmas līdzfinansēšanas darbību, kā noteikts pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”), var palīdzēt uzlabot Eiropas pētniecības un attīstības konkurētspēju, jo šādi pētniecības un attīstības projekti atbilst Eiropas kopīgu interešu mērķiem un novērš skaidri noteiktas tirgus nepilnības. Par tādiem uzskatāmi gadījumi, kad šos projektus vērtē, sarindo un atlasa neatkarīgi eksperti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pēc starptautiskiem konkursiem, kuros piedalās vismaz trīs dalībvalstis (vai divas dalībvalstis komandsadarbības gadījumā). Dalībvalstu finanšu iemaksas, tostarp līdzekļi no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam un no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda+ 2021.–2027. gadam, kas paredzēti šiem līdzfinansētajiem pētniecības un attīstības projektiem, būtu jāuzskata par saderīgām ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, ievērojot konkrētus nosacījumus. Turklāt nebūtu jāpieprasa vēlreiz izvērtēt atbilstības nosacījumus, kurus jau ir izvērtējuši neatkarīgi eksperti starptautiskā līmenī saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem pirms pētniecības un attīstības projekta atlases.

| (8) | Pamatprogrammās “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa” ir noteikts, kuras pētniecības un inovācijas darbības ir tiesīgas saņemt finansējumu. Šajā saistībā Komisija norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis” pētniecības un inovācijas darbība parasti atbilst šajā regulā definētajiem fundamentālajiem pētījumiem un rūpnieciskajiem pētījumiem. Turklāt inovācijas darbība, kurai sniegts atbalsts saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis”, parasti atbilst šajā regulā sniegtajai eksperimentālās izstrādes darbību definīcijai. Tomēr šajā regulā paredzētie vienkāršojumi pētniecības un attīstības jomā nebūtu jāizmanto, lai finansētu darbības, kuras nav atbalstāmas saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pētniecības un attīstības jomā, proti, darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām. Šajā nolūkā dalībvalstis var ņemt vērā arī definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiju gatavības līmeni (TGL). Komisija norāda, ka valsts atbalsts pētniecības un attīstības pasākumiem 9. tehnoloģiju gatavības līmenī nav uzskatāms par atbilstošu eksperimentālās izstrādes definīcijai un līdz ar to tiktu izslēgts no šīs regulas piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

(8)

Pamatprogrammās “Apvārsnis 2020” un “Apvārsnis Eiropa” ir noteikts, kuras pētniecības un inovācijas darbības ir tiesīgas saņemt finansējumu. Šajā saistībā Komisija norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis” pētniecības un inovācijas darbība parasti atbilst šajā regulā definētajiem fundamentālajiem pētījumiem un rūpnieciskajiem pētījumiem. Turklāt inovācijas darbība, kurai sniegts atbalsts saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis”, parasti atbilst šajā regulā sniegtajai eksperimentālās izstrādes darbību definīcijai. Tomēr šajā regulā paredzētie vienkāršojumi pētniecības un attīstības jomā nebūtu jāizmanto, lai finansētu darbības, kuras nav atbalstāmas saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem pētniecības un attīstības jomā, proti, darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām. Šajā nolūkā dalībvalstis var ņemt vērā arī definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiju gatavības līmeni (TGL). Komisija norāda, ka valsts atbalsts pētniecības un attīstības pasākumiem 9. tehnoloģiju gatavības līmenī nav uzskatāms par atbilstošu eksperimentālās izstrādes definīcijai un līdz ar to tiktu izslēgts no šīs regulas piemērošanas jomas.

| (9) | Programma “Digitālā Eiropa” atbalstīs un paātrinās Eiropas ekonomikas un sabiedrības digitalizāciju un nodrošinās ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem visā Savienībā. Programma papildina pētniecības, attīstības un inovāciju projektus, kas tiek atbalstīti programmas “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas digitālās programmas un programmas InvestEU ietvaros. Tā atbalstīs digitālo spēju (piemēram, datu, datošanas, kiberdrošības spēju) stiprināšanu publiskajā sektorā, kā arī MVU un pētniecības un inovācijas kopienās. Programma nodrošinās finanšu ieguldījumu uzlabotā datošanā, tostarp augstas veiktspējas datošanā, mākoņdatošanā, perifērdatošanā, kvantu datošanā un mākslīgajā intelektā, kā arī Eiropas Digitālās inovācijas centru izveidē, testēšanas un eksperimentālajās iekārtās. Tā atbalstīs arī digitālās prasmes un kiberdrošības iekārtas un rīkus. |
| --- | --- |

(9)

Programma “Digitālā Eiropa” atbalstīs un paātrinās Eiropas ekonomikas un sabiedrības digitalizāciju un nodrošinās ieguvumus Eiropas iedzīvotājiem, valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem visā Savienībā. Programma papildina pētniecības, attīstības un inovāciju projektus, kas tiek atbalstīti programmas “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas digitālās programmas un programmas InvestEU ietvaros. Tā atbalstīs digitālo spēju (piemēram, datu, datošanas, kiberdrošības spēju) stiprināšanu publiskajā sektorā, kā arī MVU un pētniecības un inovācijas kopienās. Programma nodrošinās finanšu ieguldījumu uzlabotā datošanā, tostarp augstas veiktspējas datošanā, mākoņdatošanā, perifērdatošanā, kvantu datošanā un mākslīgajā intelektā, kā arī Eiropas Digitālās inovācijas centru izveidē, testēšanas un eksperimentālajās iekārtās. Tā atbalstīs arī digitālās prasmes un kiberdrošības iekārtas un rīkus.

| (10) | Finanšu produkti, kurus atbalsta no fonda InvestEU, var ietvert dalībvalstu kontrolētos līdzekļus, tostarp ES dalītās pārvaldības līdzekļus, lai palielinātu sviras efektu un atbalstītu papildu ieguldījumus Eiropā. Piemēram, dalībvalstīm ir iespēja daļu no Savienības dalītās pārvaldības līdzekļiem piešķirt fonda InvestEU ietvaros sniegtās ES garantijas dalībvalstu nodalījumam. Turklāt dalībvalstis varētu finansēt no fonda InvestEU nodrošinātos finanšu produktus, izmantojot savus līdzekļus vai valsts attīstību veicinošas bankas. Šādu finansējumu var uzskatīt par “valsts līdzekļiem”, un to var attiecināt uz valsti, ja dalībvalstīm ir rīcības brīvība attiecībā uz minēto līdzekļu izmantošanu. Savukārt, ja dalībvalstīm nav rīcības brīvības attiecībā uz minēto līdzekļu izmantošanu vai tās rīkojas atbilstoši parastiem tirgus apstākļiem, šo līdzekļu izmantošanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Attiecībā uz šādiem gadījumiem Komisija plāno sniegt turpmākus norādījumus par tipiskajiem scenārijiem, kas ietver atbalstu saskaņā ar InvestEU regulu. |
| --- | --- |

(10)

Finanšu produkti, kurus atbalsta no fonda InvestEU, var ietvert dalībvalstu kontrolētos līdzekļus, tostarp ES dalītās pārvaldības līdzekļus, lai palielinātu sviras efektu un atbalstītu papildu ieguldījumus Eiropā. Piemēram, dalībvalstīm ir iespēja daļu no Savienības dalītās pārvaldības līdzekļiem piešķirt fonda InvestEU ietvaros sniegtās ES garantijas dalībvalstu nodalījumam. Turklāt dalībvalstis varētu finansēt no fonda InvestEU nodrošinātos finanšu produktus, izmantojot savus līdzekļus vai valsts attīstību veicinošas bankas. Šādu finansējumu var uzskatīt par “valsts līdzekļiem”, un to var attiecināt uz valsti, ja dalībvalstīm ir rīcības brīvība attiecībā uz minēto līdzekļu izmantošanu. Savukārt, ja dalībvalstīm nav rīcības brīvības attiecībā uz minēto līdzekļu izmantošanu vai tās rīkojas atbilstoši parastiem tirgus apstākļiem, šo līdzekļu izmantošanu nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Attiecībā uz šādiem gadījumiem Komisija plāno sniegt turpmākus norādījumus par tipiskajiem scenārijiem, kas ietver atbalstu saskaņā ar InvestEU regulu.

| (11) | Ja valsts līdzekļi, tostarp ES dalītās pārvaldības līdzekļi, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jāparedz nosacījumu kopums, uz kuru pamata atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, lai atvieglotu fonda InvestEU īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Ja valsts līdzekļi, tostarp ES dalītās pārvaldības līdzekļi, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jāparedz nosacījumu kopums, uz kuru pamata atbalsts būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, lai atvieglotu fonda InvestEU īstenošanu.

| (12) | Fonda InvestEU koncepcijā ir iekļauti vairāki svarīgi konkurences aizsargpasākumi, piemēram, atbalsts ieguldījumiem, kas ļauj īstenot Savienības politikas mērķus un rada ES pievienoto vērtību, un prasība, ka fondam InvestEU ir jābūt papildinošam un jānovērš tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas. Turklāt pārvaldības sistēma un lēmumu pieņemšanas process pirms ES garantijas izsniegšanas nodrošinās, ka no fonda InvestEU atbalstītās darbības atbilst iepriekš minētajām prasībām. Visbeidzot, fonda InvestEU sniegtais atbalsts būs pārredzams, un tiks izvērtēta tā ietekme. Tādējādi valsts atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, pamatojoties uz ierobežotu nosacījumu kopumu. |
| --- | --- |

(12)

Fonda InvestEU koncepcijā ir iekļauti vairāki svarīgi konkurences aizsargpasākumi, piemēram, atbalsts ieguldījumiem, kas ļauj īstenot Savienības politikas mērķus un rada ES pievienoto vērtību, un prasība, ka fondam InvestEU ir jābūt papildinošam un jānovērš tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas. Turklāt pārvaldības sistēma un lēmumu pieņemšanas process pirms ES garantijas izsniegšanas nodrošinās, ka no fonda InvestEU atbalstītās darbības atbilst iepriekš minētajām prasībām. Visbeidzot, fonda InvestEU sniegtais atbalsts būs pārredzams, un tiks izvērtēta tā ietekme. Tādējādi valsts atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, būtu jāuzskata par saderīgu ar iekšējo tirgu un jāatbrīvo no paziņošanas prasības, pamatojoties uz ierobežotu nosacījumu kopumu.

| (13) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 651/2014, |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 651/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 651/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta m) un n) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “m) | atbalsts reģionālajām lidostām; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta m) un n) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“m)

atbalsts reģionālajām lidostām;

| n) | atbalsts ostām; un”; |
| --- | --- |

n)

atbalsts ostām; un”;

| b) | panta 1. punktam pievieno šādu o) un p) apakšpunktu:






  “o) | atbalsts Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem; un |
| --- | --- | --- |

b)

panta 1. punktam pievieno šādu o) un p) apakšpunktu:

“o)

atbalsts Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem; un

| p) | atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU.”; |
| --- | --- |

p)

atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU.”;

| c) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | shēmām saskaņā ar šīs regulas III nodaļas 1. iedaļu (izņemot 15. pantu), 2., 3., 4., 7. iedaļu (izņemot 44. pantu) un 10. iedaļu un atbalstam, kas īstenots kā finanšu produkti saskaņā ar minētās nodaļas 16. iedaļu, kad pagājuši seši mēneši no to stāšanās spēkā, ja valsts atbalsta vidējais gada budžets katrā dalībvalstī pārsniedz 150 miljonus EUR. Attiecībā uz atbalstu saskaņā ar šīs regulas III nodaļas 16. iedaļu, lai novērtētu, vai attiecīgās dalībvalsts vidējais gada valsts atbalsta budžets saistībā ar konkrēto finanšu produktu pārsniedz 150 miljonus EUR, ņem vērā tikai noteiktam finanšu produktam paredzētas dalībvalsts iemaksas ES garantijas dalībvalsts nodalījumā, kas minēts [Programmas InvestEU] regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Komisija, izvērtējusi novērtējuma plānu, ko attiecīgā dalībvalsts paziņojusi Komisijai 20 darbdienu laikā no shēmas stāšanās spēkā, var nolemt, ka šo regulu jebkurai no šīm atbalsta shēmām turpina piemērot ilgāku laikposmu;”; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

shēmām saskaņā ar šīs regulas III nodaļas 1. iedaļu (izņemot 15. pantu), 2., 3., 4., 7. iedaļu (izņemot 44. pantu) un 10. iedaļu un atbalstam, kas īstenots kā finanšu produkti saskaņā ar minētās nodaļas 16. iedaļu, kad pagājuši seši mēneši no to stāšanās spēkā, ja valsts atbalsta vidējais gada budžets katrā dalībvalstī pārsniedz 150 miljonus EUR. Attiecībā uz atbalstu saskaņā ar šīs regulas III nodaļas 16. iedaļu, lai novērtētu, vai attiecīgās dalībvalsts vidējais gada valsts atbalsta budžets saistībā ar konkrēto finanšu produktu pārsniedz 150 miljonus EUR, ņem vērā tikai noteiktam finanšu produktam paredzētas dalībvalsts iemaksas ES garantijas dalībvalsts nodalījumā, kas minēts [Programmas InvestEU] regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā. Komisija, izvērtējusi novērtējuma plānu, ko attiecīgā dalībvalsts paziņojusi Komisijai 20 darbdienu laikā no shēmas stāšanās spēkā, var nolemt, ka šo regulu jebkurai no šīm atbalsta shēmām turpina piemērot ilgāku laikposmu;”;

| d) | panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (*1), izņemot atbalstu mācībām, atbalstu MVU piekļuvei finansējumam, atbalstu pētniecības un attīstības jomā, inovācijas atbalstu MVU, atbalstu nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti, reģionālo ieguldījumu atbalstu tālākajos reģionos, reģionālā darbības atbalsta shēmas un atbalstu Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem; |
| --- | --- | --- |

d)

panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

atbalstam zvejniecības un akvakultūras nozarē, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (*1), izņemot atbalstu mācībām, atbalstu MVU piekļuvei finansējumam, atbalstu pētniecības un attīstības jomā, inovācijas atbalstu MVU, atbalstu nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti, reģionālo ieguldījumu atbalstu tālākajos reģionos, reģionālā darbības atbalsta shēmas un atbalstu Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem;

| b) | atbalstam primārās lauksaimnieciskās ražošanas nozarē, izņemot reģionālo ieguldījumu atbalstu tālākajos reģionos, reģionālā darbības atbalsta shēmas, atbalstu konsultācijām MVU, riska finansējuma atbalstu, atbalstu pētniecībai un attīstībai, inovācijas atbalstu MVU, vides aizsardzības atbalstu, atbalstu mācībām, atbalstu nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti, atbalstu Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem un atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU;”; |
| --- | --- |

b)

atbalstam primārās lauksaimnieciskās ražošanas nozarē, izņemot reģionālo ieguldījumu atbalstu tālākajos reģionos, reģionālā darbības atbalsta shēmas, atbalstu konsultācijām MVU, riska finansējuma atbalstu, atbalstu pētniecībai un attīstībai, inovācijas atbalstu MVU, vides aizsardzības atbalstu, atbalstu mācībām, atbalstu nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un strādājošām personām ar invaliditāti, atbalstu Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem un atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU;”;

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.)”;"

| e) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Šo regulu nepiemēro:






  a) | atbalsta shēmām, no kurām nav īpaši izslēgti individuāla atbalsta maksājumi uzņēmumam, uz kuru attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts, kuru piešķīrusi tā pati dalībvalsts, atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izņemot atbalsta shēmas atsevišķu dabas katastrofu radīto zaudējumu atlīdzināšanai un atbalsta shēmas saskaņā ar III nodaļas 2.a, kā arī 16. iedaļu; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Šo regulu nepiemēro:

a)

atbalsta shēmām, no kurām nav īpaši izslēgti individuāla atbalsta maksājumi uzņēmumam, uz kuru attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas rīkojums saskaņā ar iepriekšēju Komisijas lēmumu, ar ko atbalsts, kuru piešķīrusi tā pati dalībvalsts, atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izņemot atbalsta shēmas atsevišķu dabas katastrofu radīto zaudējumu atlīdzināšanai un atbalsta shēmas saskaņā ar III nodaļas 2.a, kā arī 16. iedaļu;

| b) | ad hoc atbalstam uzņēmumam, kas minēts a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

ad hoc atbalstam uzņēmumam, kas minēts a) apakšpunktā;

| c) | atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, izņemot atbalsta shēmas atsevišķu dabas katastrofu radīto zaudējumu atlīdzināšanai, darbības sākšanas atbalsta shēmas, reģionālā darbības atbalsta shēmas, atbalstu MVU saskaņā ar 56.f pantu un atbalstu finanšu starpniekiem saskaņā ar III nodaļas 16. iedaļu ar nosacījumu, ka grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nav paredzēti labvēlīgāki nosacījumi nekā citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, izņemot atbalsta shēmas atsevišķu dabas katastrofu radīto zaudējumu atlīdzināšanai, darbības sākšanas atbalsta shēmas, reģionālā darbības atbalsta shēmas, atbalstu MVU saskaņā ar 56.f pantu un atbalstu finanšu starpniekiem saskaņā ar III nodaļas 16. iedaļu ar nosacījumu, ka grūtībās nonākušiem uzņēmumiem nav paredzēti labvēlīgāki nosacījumi nekā citiem uzņēmumiem.

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 63), 64) un 65) punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 63), 64) un 65) punktu svītro;

| b) | pantā iekļauj šādu 86.b) punktu:






  “86.b) | “digitalizācija” ir tādu tehnoloģiju ieviešana ar elektronisku ierīču un/vai sistēmu palīdzību, kas sniedz iespēju palielināt produktu funkcionalitāti, pilnveidot tiešsaistes pakalpojumus, modernizēt procesus vai pāriet uz darījumdarbības modeļiem, kas balstās uz preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas dezintermediāciju, galu galā radot transformējošu ietekmi;”; |
| --- | --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu 86.b) punktu:

“86.b)

“digitalizācija” ir tādu tehnoloģiju ieviešana ar elektronisku ierīču un/vai sistēmu palīdzību, kas sniedz iespēju palielināt produktu funkcionalitāti, pilnveidot tiešsaistes pakalpojumus, modernizēt procesus vai pāriet uz darījumdarbības modeļiem, kas balstās uz preču ražošanas un pakalpojumu sniegšanas dezintermediāciju, galu galā radot transformējošu ietekmi;”;

| c) | panta 138. punktu aizstāj ar šādu:






  “138) | “nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkli” ir moderni tīkli, kam piemīt vismaz šādi parametri:






  i) | tie uzticami nodrošina pakalpojumus ar ļoti lielu datu pārraides ātrumu uz vienu abonentu, izmantojot optiskās šķiedras (vai līdzvērtīgas tehnoloģijas) atvilci tik tuvu lietotāja telpām, lai ļoti lielais datu pārraides ātrums būtu reāli nodrošināts; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

panta 138. punktu aizstāj ar šādu:

“138)

“nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkli” ir moderni tīkli, kam piemīt vismaz šādi parametri:

NGA

i)

tie uzticami nodrošina pakalpojumus ar ļoti lielu datu pārraides ātrumu uz vienu abonentu, izmantojot optiskās šķiedras (vai līdzvērtīgas tehnoloģijas) atvilci tik tuvu lietotāja telpām, lai ļoti lielais datu pārraides ātrums būtu reāli nodrošināts;

| ii) | tos var izmantot dažādiem modernajiem digitālajiem pakalpojumiem, tostarp apvienotajiem IP pakalpojumiem; un |
| --- | --- |

ii)

tos var izmantot dažādiem modernajiem digitālajiem pakalpojumiem, tostarp apvienotajiem IP pakalpojumiem; un

| iii) | tie nodrošina ievērojami lielāku augšupielādes ātrumu (salīdzinājumā ar platjoslas pamata tīkliem).
  Pašreizējā tirgus un tehnoloģiju attīstības posmā NGA tīkli ir: a) optiskās šķiedras piekļuves tīkli (FTTx), b) moderni kabeļu tīkli un c) atsevišķi modernie bezvadu piekļuves tīkli, kas spēj uzticami nodrošināt lielu datu pārraides ātrumu uz vienu abonentu. NGA tīkli ietver tādus tīklus, kuri spēj nodrošināt 1 Gb/s augšupielādes un lejupielādes ātrumu. Atsauces uz NGA tīkliem ietver nākamās paaudzes atvilces maršrutēšanas tīklus (NGN), ja tie ir nepieciešami NGA izvēršanai;”; |
| --- | --- |

iii)

tie nodrošina ievērojami lielāku augšupielādes ātrumu (salīdzinājumā ar platjoslas pamata tīkliem).

Pašreizējā tirgus un tehnoloģiju attīstības posmā NGA tīkli ir: a) optiskās šķiedras piekļuves tīkli (FTTx), b) moderni kabeļu tīkli un c) atsevišķi modernie bezvadu piekļuves tīkli, kas spēj uzticami nodrošināt lielu datu pārraides ātrumu uz vienu abonentu. NGA tīkli ietver tādus tīklus, kuri spēj nodrošināt 1 Gb/s augšupielādes un lejupielādes ātrumu. Atsauces uz NGA tīkliem ietver nākamās paaudzes atvilces maršrutēšanas tīklus (NGN), ja tie ir nepieciešami NGA izvēršanai;”;

NGA

FTTx

NGA

NGA

NGN

NGA

| d) | pantā iekļauj šādu 138.a) punktu:






  “138.a) | “nākamās paaudzes atvilces maršrutēšanas tīkli (NGN)” ir moderni atvilces maršrutēšanas tīkli, kas var atbalstīt NGA tīklu izvēršanu, izmantojot optisko šķiedru (vai līdzvērtīgu tehnoloģiju);”; |
| --- | --- | --- |

d)

pantā iekļauj šādu 138.a) punktu:

“138.a)

“nākamās paaudzes atvilces maršrutēšanas tīkli (NGN)” ir moderni atvilces maršrutēšanas tīkli, kas var atbalstīt NGA tīklu izvēršanu, izmantojot optisko šķiedru (vai līdzvērtīgu tehnoloģiju);”;

NGN

NGA

| e) | pievieno šādu 166) līdz 178) punktu:
  “Definīcijas saistībā ar atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU








  166) | jēdzieniem “fonds InvestEU”, “ES garantija”, “finanšu produkts”, “valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes” un “īstenošanas partneris” ir tāda nozīme, kāda noteikta [Programmas InvestEU] regulas 2. pantā; |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādu 166) līdz 178) punktu:

“Definīcijas saistībā ar atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

Definīcijas saistībā ar atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

166)

jēdzieniem “fonds InvestEU”, “ES garantija”, “finanšu produkts”, “valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes” un “īstenošanas partneris” ir tāda nozīme, kāda noteikta [Programmas InvestEU] regulas 2. pantā;

InvestEU

InvestEU

| 167) | “finanšu starpnieks” ir jebkura budžeta garantiju īstenošanā iesaistīta finanšu iestāde, izņemot īstenošanas partneri, neatkarīgi no tās veida un īpašumtiesībām. Šādi starpnieki cita starpā var ietvert bankas, nebanku kredītiestādes, ieguldījumu fondus, mikrofinansēšanas iestādes, garantiju sabiedrības, līzinga uzņēmumus un valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes; |
| --- | --- |

167)

“finanšu starpnieks” ir jebkura budžeta garantiju īstenošanā iesaistīta finanšu iestāde, izņemot īstenošanas partneri, neatkarīgi no tās veida un īpašumtiesībām. Šādi starpnieki cita starpā var ietvert bankas, nebanku kredītiestādes, ieguldījumu fondus, mikrofinansēšanas iestādes, garantiju sabiedrības, līzinga uzņēmumus un valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes;

| 168) | “finanšu komercstarpnieks” ir finanšu starpnieks, kurš darbojas uz peļņas gūšanu orientētā veidā un uzņemoties pilnu pašu risku (bez publiskās garantijas). Valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes netiek uzskatītas par finanšu komercstarpniekiem; |
| --- | --- |

168)

“finanšu komercstarpnieks” ir finanšu starpnieks, kurš darbojas uz peļņas gūšanu orientētā veidā un uzņemoties pilnu pašu risku (bez publiskās garantijas). Valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes netiek uzskatītas par finanšu komercstarpniekiem;

| 169) | jēdzienam “kopīgu interešu projekti digitālās savienotības infrastruktūras jomā” ir tāda nozīme, kāda noteikta Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. pantā; |
| --- | --- |

169)

jēdzienam “kopīgu interešu projekti digitālās savienotības infrastruktūras jomā” ir tāda nozīme, kāda noteikta Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. pantā;

| 170) | “atbilstīgs kartējums” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta konkrētajā kontekstā ir ne vairāk kā pirms 18 mēnešiem sagatavots tādas NGA/NGN infrastruktūras kartējums, kura ir nodrošināta atbilstīgu sociālekonomisko virzītājspēku telpās, kā arī pakalpojuma kvalitātes kartējums, kurā ņemts vērā ātrums, ko šāda infrastruktūra nodrošina parastos maksimumstundas apstākļos. Šādu kartējumu sagatavo kompetentā valsts iestāde, tajā ņem vērā visu esošo vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānoto NGA/NGN infrastruktūru un to izstrādā adrešu līmenī, apzinot telpas, kurām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra (nevis pieslēgtās telpas); |
| --- | --- |

170)

“atbilstīgs kartējums” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta konkrētajā kontekstā ir ne vairāk kā pirms 18 mēnešiem sagatavots tādas NGA/NGN infrastruktūras kartējums, kura ir nodrošināta atbilstīgu sociālekonomisko virzītājspēku telpās, kā arī pakalpojuma kvalitātes kartējums, kurā ņemts vērā ātrums, ko šāda infrastruktūra nodrošina parastos maksimumstundas apstākļos. Šādu kartējumu sagatavo kompetentā valsts iestāde, tajā ņem vērā visu esošo vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānoto NGA/NGN infrastruktūru un to izstrādā adrešu līmenī, apzinot telpas, kurām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra (nevis pieslēgtās telpas);

NGA/NGN

NGA/NGN

| 171) | “sabiedriskā apspriešana” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta kontekstā ir sabiedriskā apspriešana, ko veic kompetentā valsts iestāde, publicējot to attiecīgā tīmekļa vietnē, kura ir pieejama visām ieinteresētajām personām vismaz viena mēneša garumā, ar mērķi savākt pamatotu informāciju no ieinteresētajām personām par esošo vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānoto NGA/NGN infrastruktūru, kura nodrošināta atbilstīga sociālekonomiskā virzītājspēka telpās, pamatojoties uz informāciju adrešu līmenī, kas attiecas uz telpām, kurām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra; |
| --- | --- |

171)

“sabiedriskā apspriešana” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta kontekstā ir sabiedriskā apspriešana, ko veic kompetentā valsts iestāde, publicējot to attiecīgā tīmekļa vietnē, kura ir pieejama visām ieinteresētajām personām vismaz viena mēneša garumā, ar mērķi savākt pamatotu informāciju no ieinteresētajām personām par esošo vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānoto NGA/NGN infrastruktūru, kura nodrošināta atbilstīga sociālekonomiskā virzītājspēka telpās, pamatojoties uz informāciju adrešu līmenī, kas attiecas uz telpām, kurām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra;

NGA/NGN

| 172) | “telpas, kurām nodrošināta tīkla infrastruktūra” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta kontekstā ir telpas, kurās var izveidot pieslēgumu īsā laikposmā un par galalietotājam pieņemamām cenām (aktivācijas maksu) neatkarīgi no tā, vai šīs telpas ir pieslēgtas tīklam. Operators var norādīt, ka telpām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra, tikai gadījumā, ja pēc galalietotāja pieprasījuma, tas apņemas izveidot telpās pieslēgumu par parasto aktivācijas maksu, t. i., bez papildu vai negaidīti lielām izmaksām, ja tā ir standarta komercprakse, taču jebkurā gadījumā nepārsniedzot parastās izmaksas attiecīgajā dalībvalstī, kuras var noteikt attiecīgā iestāde. Turklāt operatoram jāspēj pieslēgt un aktivizēt pakalpojumu konkrētajās telpās četru nedēļu laikā no pieprasījuma dienas; |
| --- | --- |

172)

“telpas, kurām nodrošināta tīkla infrastruktūra” 56.e panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta kontekstā ir telpas, kurās var izveidot pieslēgumu īsā laikposmā un par galalietotājam pieņemamām cenām (aktivācijas maksu) neatkarīgi no tā, vai šīs telpas ir pieslēgtas tīklam. Operators var norādīt, ka telpām ir nodrošināta tīkla infrastruktūra, tikai gadījumā, ja pēc galalietotāja pieprasījuma, tas apņemas izveidot telpās pieslēgumu par parasto aktivācijas maksu, t. i., bez papildu vai negaidīti lielām izmaksām, ja tā ir standarta komercprakse, taču jebkurā gadījumā nepārsniedzot parastās izmaksas attiecīgajā dalībvalstī, kuras var noteikt attiecīgā iestāde. Turklāt operatoram jāspēj pieslēgt un aktivizēt pakalpojumu konkrētajās telpās četru nedēļu laikā no pieprasījuma dienas;

| 173) | “sociālie pakalpojumi” ir skaidri noteikti pakalpojumi, kas atbilst sociālajām vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz veselību un ilgtermiņa aprūpi, bērnu aprūpi, piekļuvi un reintegrāciju darba tirgū, sociālajiem mājokļiem (mājokļi nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām, kuras maksātspējas ierobežojumu dēļ nespēj iegūt mājokli atbilstoši tirgus nosacījumiem) un neaizsargāto grupu aprūpi un sociālo iekļaušanu (kā paskaidrots Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (*2) 11. apsvērumā vai turpmākajos tiesību aktos, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu); |
| --- | --- |

173)

“sociālie pakalpojumi” ir skaidri noteikti pakalpojumi, kas atbilst sociālajām vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz veselību un ilgtermiņa aprūpi, bērnu aprūpi, piekļuvi un reintegrāciju darba tirgū, sociālajiem mājokļiem (mājokļi nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām, kuras maksātspējas ierobežojumu dēļ nespēj iegūt mājokli atbilstoši tirgus nosacījumiem) un neaizsargāto grupu aprūpi un sociālo iekļaušanu (kā paskaidrots Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (*2) 11. apsvērumā vai turpmākajos tiesību aktos, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu);

*2

| 174) | “TEN-T pilsētas mezgls” ir pilsētas teritorija, kurā TEN-T tīkla transporta infrastruktūra, piemēram, ostas, tostarp pasažieru termināļi, lidostas, dzelzceļa stacijas, loģistikas platformas un kravas termināļi, kuri atrodas pilsētas teritorijā un tās tuvumā, ir savienota ar citām šādas infrastruktūras daļām un ar reģionālās un vietējās satiksmes infrastruktūru, atbilstoši definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*3) 3. panta p) punktā; |
| --- | --- |

174)

“TEN-T pilsētas mezgls” ir pilsētas teritorija, kurā TEN-T tīkla transporta infrastruktūra, piemēram, ostas, tostarp pasažieru termināļi, lidostas, dzelzceļa stacijas, loģistikas platformas un kravas termināļi, kuri atrodas pilsētas teritorijā un tās tuvumā, ir savienota ar citām šādas infrastruktūras daļām un ar reģionālās un vietējās satiksmes infrastruktūru, atbilstoši definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*3) 3. panta p) punktā;

TEN-T

TEN-T

*3

| 175) | “jaunpienācējs” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (*4) 3. panta 1. punktā un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tas ir saņēmis licenci saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 17. panta 3. punktu mazāk nekā desmit gadus pirms atbalsta piešķiršanas; |
| --- | --- | --- |

175)

“jaunpienācējs” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (*4) 3. panta 1. punktā un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

*4

a)

tas ir saņēmis licenci saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 17. panta 3. punktu mazāk nekā desmit gadus pirms atbalsta piešķiršanas;

| b) | tas nav šīs regulas I pielikuma 3. panta 3. punkta nozīmē saistīts ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kas saņēmis licenci kādā dalībvalstī pirms 2010. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

b)

tas nav šīs regulas I pielikuma 3. panta 3. punkta nozīmē saistīts ar dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kas saņēmis licenci kādā dalībvalstī pirms 2010. gada 1. janvāra;

| 176) | jēdzieniem “ekosistēma”, “bioloģiskā daudzveidība” un “labs ekosistēmas stāvoklis” ir tāda nozīme, kāda noteikta [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (projekta)] 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

176)

jēdzieniem “ekosistēma”, “bioloģiskā daudzveidība” un “labs ekosistēmas stāvoklis” ir tāda nozīme, kāda noteikta [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai (projekta)] 2. panta 1. punktā;

| 177) | “dzīvojamā ēka” ir ēka, kurā ir vienģimenes vai daudzģimeņu mājokļi un kurā personas, kas nav iedzīvotāji, aizņem ne vairāk kā [25] % no kopējās platības; |
| --- | --- |

177)

“dzīvojamā ēka” ir ēka, kurā ir vienģimenes vai daudzģimeņu mājokļi un kurā personas, kas nav iedzīvotāji, aizņem ne vairāk kā [25] % no kopējās platības;

| 178) | “neliels uzņēmums ar vidēji lielu kapitālu” ir uzņēmums, kā darbinieku skaits nepārsniedz 499 darbiniekus, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar I pielikuma 3.–5. pantu, un kā gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kā gada bilances kopsumma nepārsniedz 86 miljonus EUR; vairākus subjektus uzskata par vienu uzņēmumu, ja tiek izpildīts kāds no I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

178)

“neliels uzņēmums ar vidēji lielu kapitālu” ir uzņēmums, kā darbinieku skaits nepārsniedz 499 darbiniekus, kuru skaits aprēķināts saskaņā ar I pielikuma 3.–5. pantu, un kā gada apgrozījums nepārsniedz 100 miljonus EUR vai kā gada bilances kopsumma nepārsniedz 86 miljonus EUR; vairākus subjektus uzskata par vienu uzņēmumu, ja tiek izpildīts kāds no I pielikuma 3. panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

(*2)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.)."

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.)."

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).”;"

*4

| 3) | regulas 4. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “f) | atbalsts uzņēmumiem, kuri piedalās Eiropas teritoriālās sadarbības projektos: atbalsts saskaņā ar 20. pantu – 2 miljoni EUR vienam uzņēmumam vienā projektā; atbalsts saskaņā ar 20.a pantu – 20.a panta 2. punktā noteiktā summa vienam uzņēmumam vienā projektā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 4. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

atbalsts uzņēmumiem, kuri piedalās Eiropas teritoriālās sadarbības projektos: atbalsts saskaņā ar 20. pantu – 2 miljoni EUR vienam uzņēmumam vienā projektā; atbalsts saskaņā ar 20.a pantu – 20.a panta 2. punktā noteiktā summa vienam uzņēmumam vienā projektā;”;

| b) | punkta i) apakšpunktam pievieno šādu vii)–x) punktu:






  “vii) | atbalsts MVU pētniecības un attīstības projektiem, kuriem piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums un kurus īsteno saskaņā ar 25.a pantu, – 25.a pantā minētā summa; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta i) apakšpunktam pievieno šādu vii)–x) punktu:

“vii)

atbalsts MVU pētniecības un attīstības projektiem, kuriem piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums un kurus īsteno saskaņā ar 25.a pantu, – 25.a pantā minētā summa;

| viii) | atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, ko īsteno saskaņā ar 25.b pantu, – 25.b pantā minētās summas; |
| --- | --- |

viii)

atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, ko īsteno saskaņā ar 25.b pantu, – 25.b pantā minētās summas;

| ix) | atbalsts saistībā ar līdzfinansētajiem pētniecības un attīstības projektiem, ko īsteno saskaņā ar 25.c pantu, – 25.c pantā minētās summas; |
| --- | --- |

ix)

atbalsts saistībā ar līdzfinansētajiem pētniecības un attīstības projektiem, ko īsteno saskaņā ar 25.c pantu, – 25.c pantā minētās summas;

| x) | atbalsts komandsadarbības pasākumiem – 25.d pantā paredzētās summas;”; |
| --- | --- |

x)

atbalsts komandsadarbības pasākumiem – 25.d pantā paredzētās summas;”;

| c) | punktam pievieno šādu gg) apakšpunktu:






  “gg) | atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU: III nodaļas 16. iedaļā noteiktās summas.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punktam pievieno šādu gg) apakšpunktu:

“gg)

atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU: III nodaļas 16. iedaļā noteiktās summas.”;

InvestEU

| 4) | regulas 5. panta 2. punktam pievieno šādu l) apakšpunktu:






  “l) | atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, ja ir izpildīti III nodaļas 16. iedaļā paredzētie nosacījumi.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 5. panta 2. punktam pievieno šādu l) apakšpunktu:

“l)

atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, ja ir izpildīti III nodaļas 16. iedaļā paredzētie nosacījumi.”;

InvestEU

| 5) | regulas 6. panta 5. punktam pievieno šādu i), j) un k) apakšpunktu:






  “i) | atbalsts uzņēmumiem, kas piedalās Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, ja ir izpildīti attiecīgie 20. vai 20.a pantā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 6. panta 5. punktam pievieno šādu i), j) un k) apakšpunktu:

“i)

atbalsts uzņēmumiem, kas piedalās Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, ja ir izpildīti attiecīgie 20. vai 20.a pantā paredzētie nosacījumi;

| j) | atbalsts pētniecības un attīstības projektiem, kuriem piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums, Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums, atbalsts saistībā ar līdzfinansētiem projektiem un līdzfinansētiem komandsadarbības pasākumiem, ja ir izpildīti attiecīgie 25.a, 25.b, 25.c vai 25.d pantā paredzētie nosacījumi; |
| --- | --- |

j)

atbalsts pētniecības un attīstības projektiem, kuriem piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums, Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums, atbalsts saistībā ar līdzfinansētiem projektiem un līdzfinansētiem komandsadarbības pasākumiem, ja ir izpildīti attiecīgie 25.a, 25.b, 25.c vai 25.d pantā paredzētie nosacījumi;

| k) | atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, ja ir izpildīti III nodaļas 16. iedaļā paredzētie nosacījumi.”; |
| --- | --- |

k)

atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU, ja ir izpildīti III nodaļas 16. iedaļā paredzētie nosacījumi.”;

InvestEU

| 6) | regulas 7. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Attiecināmo izmaksu summas var aprēķināt saskaņā ar vienkāršoto izmaksu iespējām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (*5) vai [jaunajā KN regulā] atkarībā no tā, kura ir piemērojama, ar nosacījumu, ka darbību vismaz daļēji finansē no Savienības fonda, kas ļauj izmantot minētās vienkāršoto izmaksu iespējas, un ka atbilstoši attiecīgajam atbrīvojuma noteikumam konkrētā izmaksu kategorija ir attiecināma.

  (*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

regulas 7. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecināmo izmaksu summas var aprēķināt saskaņā ar vienkāršoto izmaksu iespējām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (*5) vai [jaunajā KN regulā] atkarībā no tā, kura ir piemērojama, ar nosacījumu, ka darbību vismaz daļēji finansē no Savienības fonda, kas ļauj izmantot minētās vienkāršoto izmaksu iespējas, un ka atbilstoši attiecīgajam atbrīvojuma noteikumam konkrētā izmaksu kategorija ir attiecināma.

*5

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;"

*5

| 7) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | citu valsts atbalstu attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, tikai tādā gadījumā, ja šādas kumulēšanas rezultātā netiek pārsniegta lielākā saskaņā ar šo regulu piemērojamā atbalsta intensitāte vai atbalsta summa.
  Nosakot atbilstību 3. punkta kumulācijas noteikumiem, neņem vērā finansējumu, kas piešķirts galīgajiem saņēmējiem no fonda InvestEU atbalsta atbilstoši III nodaļas 16. iedaļai, un no šā fonda segtās izmaksas. Tā vietā ar šādu atbilstību saistīto summu aprēķina, vispirms atskaitot no kopējām attiecināmajām projekta izmaksām no fonda InvestEU piešķirtā finansējuma nominālo summu un pēc tam aprēķinot visaugstāko atbalsta intensitāti vai atbalsta summu, ko saskaņā ar šo regulu piemēro konkrētajam atbalstam, pamatojoties vienīgi uz kopējām atlikušajām attiecināmajām izmaksām. Tāpat arī tādu pantu gadījumā, kuros paziņošanas robežvērtība ir izteikta kā maksimālā atbalsta summa, lai noteiktu, vai ir ievērota 4. pantā noteiktā paziņošanas robežvērtība, netiek ņemta vērā finansējuma nominālā summa, kuru galīgajiem saņēmējiem piešķir fonda InvestEU sniegtā atbalsta ietvaros.
  Alternatīvi, attiecībā uz prioritārajiem aizdevumiem vai prioritāro aizdevumu garantijām, ko fonds InvestEU atbalsta saskaņā ar III nodaļas 16. iedaļu, galīgajiem saņēmējiem sniegto atbalstu, kas ietverts šādos aizdevumos vai garantijās, var aprēķināt, pamatojoties uz atsauces likmi, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī, un to var izmantot, lai nodrošinātu, ka kumulācija ar jebkuru citu atbalstu, kas attiecas uz tām pašām nosakāmajām attiecināmajām izmaksām, nepārsniedz lielāko atbalsta intensitāti vai atbalsta summu, kura piemērojama šāda veida atbalstam saskaņā ar šo regulu, vai paziņošanas robežvērtību saskaņā ar šo regulu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

citu valsts atbalstu attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām, kas daļēji vai pilnībā pārklājas, tikai tādā gadījumā, ja šādas kumulēšanas rezultātā netiek pārsniegta lielākā saskaņā ar šo regulu piemērojamā atbalsta intensitāte vai atbalsta summa.

Nosakot atbilstību 3. punkta kumulācijas noteikumiem, neņem vērā finansējumu, kas piešķirts galīgajiem saņēmējiem no fonda InvestEU atbalsta atbilstoši III nodaļas 16. iedaļai, un no šā fonda segtās izmaksas. Tā vietā ar šādu atbilstību saistīto summu aprēķina, vispirms atskaitot no kopējām attiecināmajām projekta izmaksām no fonda InvestEU piešķirtā finansējuma nominālo summu un pēc tam aprēķinot visaugstāko atbalsta intensitāti vai atbalsta summu, ko saskaņā ar šo regulu piemēro konkrētajam atbalstam, pamatojoties vienīgi uz kopējām atlikušajām attiecināmajām izmaksām. Tāpat arī tādu pantu gadījumā, kuros paziņošanas robežvērtība ir izteikta kā maksimālā atbalsta summa, lai noteiktu, vai ir ievērota 4. pantā noteiktā paziņošanas robežvērtība, netiek ņemta vērā finansējuma nominālā summa, kuru galīgajiem saņēmējiem piešķir fonda InvestEU sniegtā atbalsta ietvaros.

InvestEU

InvestEU

InvestEU

Alternatīvi, attiecībā uz prioritārajiem aizdevumiem vai prioritāro aizdevumu garantijām, ko fonds InvestEU atbalsta saskaņā ar III nodaļas 16. iedaļu, galīgajiem saņēmējiem sniegto atbalstu, kas ietverts šādos aizdevumos vai garantijās, var aprēķināt, pamatojoties uz atsauces likmi, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas brīdī, un to var izmantot, lai nodrošinātu, ka kumulācija ar jebkuru citu atbalstu, kas attiecas uz tām pašām nosakāmajām attiecināmajām izmaksām, nepārsniedz lielāko atbalsta intensitāti vai atbalsta summu, kura piemērojama šāda veida atbalstam saskaņā ar šo regulu, vai paziņošanas robežvērtību saskaņā ar šo regulu.”;

InvestEU

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas un kuram saskaņā ar šīs regulas 20.a, 21., 22. un 23. pantu un III nodaļas 16. iedaļu piešķirts atbrīvojums, var kumulēt ar citu valsts atbalstu, kura attiecināmās izmaksas ir nosakāmas. Atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, var kumulēt ar citu valsts atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, nepārsniedzot attiecīgo augstāko kopējā finansējuma robežvērtību, kas konkrētā gadījuma īpašajiem apstākļiem noteikta šajā vai citā Komisijas pieņemtā grupu atbrīvojuma regulā vai lēmumā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas un kuram saskaņā ar šīs regulas 20.a, 21., 22. un 23. pantu un III nodaļas 16. iedaļu piešķirts atbrīvojums, var kumulēt ar citu valsts atbalstu, kura attiecināmās izmaksas ir nosakāmas. Atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, var kumulēt ar citu valsts atbalstu, kura attiecināmās izmaksas nav nosakāmas, nepārsniedzot attiecīgo augstāko kopējā finansējuma robežvērtību, kas konkrētā gadījuma īpašajiem apstākļiem noteikta šajā vai citā Komisijas pieņemtā grupu atbrīvojuma regulā vai lēmumā.”;

| 8) | regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka visaptverošā valsts vai reģionāla līmeņa valsts atbalsta tīmekļa vietnē publicē:






  a) | kopsavilkuma informāciju, kas minēta 11. pantā, izmantojot II pielikumā noteikto standartizēto formātu, vai saiti, kas nodrošina piekļuvi šai informācijai; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka visaptverošā valsts vai reģionāla līmeņa valsts atbalsta tīmekļa vietnē publicē:

a)

kopsavilkuma informāciju, kas minēta 11. pantā, izmantojot II pielikumā noteikto standartizēto formātu, vai saiti, kas nodrošina piekļuvi šai informācijai;

| b) | katra atbalsta pasākuma pilnu tekstu, kā minēts 11. pantā, vai saiti, kas nodrošina piekļuvi pilnajam tekstam; |
| --- | --- |

b)

katra atbalsta pasākuma pilnu tekstu, kā minēts 11. pantā, vai saiti, kas nodrošina piekļuvi pilnajam tekstam;

| c) | III pielikumā minēto informāciju par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 500 000 EUR, vai – attiecībā uz saņēmējiem, kuri nodarbojas ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, – par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 60 000 EUR.
  Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, šajā punktā minēto informāciju ievieto tās dalībvalsts tīmekļa vietnē, kurā atrodas attiecīgā vadošā iestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 21. pantā vai [jaunās ETS regulas 44. pantā] atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama. Alternatīvi, iesaistītās dalībvalstis var nolemt, ka katra no tām informāciju par savā teritorijā īstenojamiem atbalsta pasākumiem sniedz savā attiecīgajā tīmekļa vietnē. Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20.a pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, šajā punktā paredzētos publicēšanas pienākumus nepiemēro. |
| --- | --- |

c)

III pielikumā minēto informāciju par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 500 000 EUR, vai – attiecībā uz saņēmējiem, kuri nodarbojas ar primāro lauksaimniecisko ražošanu, – par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 60 000 EUR.

Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, šajā punktā minēto informāciju ievieto tās dalībvalsts tīmekļa vietnē, kurā atrodas attiecīgā vadošā iestāde, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1299/2013 21. pantā vai [jaunās ETS regulas 44. pantā] atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama. Alternatīvi, iesaistītās dalībvalstis var nolemt, ka katra no tām informāciju par savā teritorijā īstenojamiem atbalsta pasākumiem sniedz savā attiecīgajā tīmekļa vietnē. Attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20.a pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, šajā punktā paredzētos publicēšanas pienākumus nepiemēro.

2.   Attiecībā uz shēmām nodokļu atvieglojumu veidā un shēmām, uz kurām attiecas 16. un 21. pants (*6), šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumus uzskata par izpildītiem, ja dalībvalstis prasīto informāciju par individuālā atbalsta summām publicē pa šādiem diapazoniem (miljonos EUR):

| | 0,06–0,5 (tikai primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā); |
| --- | --- |

0,06–0,5 (tikai primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā);

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; un |
| --- | --- |

10–30; un

| | 30 un vairāk. |
| --- | --- |

30 un vairāk.

(*6)  Shēmām saskaņā ar šīs regulas 16. un 21. pantu prasību publicēt informāciju par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 500 000 EUR, var atcelt attiecībā uz MVU, kuri nevienā tirgū nav veikuši nevienu komerciālas pārdošanas darījumu.”;"

*6

| 9) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

  “11. pants
  Ziņojumu sniegšana
  Dalībvalstis vai, alternatīvi, attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, tā dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde Regulas (ES) Nr. 1299/2013 21. panta vai [jaunās ETS regulas 44. panta] nozīmē atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama, Komisijai nosūta:






  a) | izmantojot Komisijas elektroniskās paziņošanas sistēmu, 20 darbdienu laikā no atbalsta pasākuma stāšanās spēkā – kopsavilkuma informāciju II pielikumā noteiktajā standartizētajā formātā par katru atbalsta pasākumu, kam saskaņā ar šo regulu piešķirts atbrīvojums, kopā ar saiti, kura nodrošina piekļuvi atbalsta pasākuma pilnam tekstam, tostarp tā grozījumiem; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Ziņojumu sniegšana

Dalībvalstis vai, alternatīvi, attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, tā dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde Regulas (ES) Nr. 1299/2013 21. panta vai [jaunās ETS regulas 44. panta] nozīmē atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama, Komisijai nosūta:

a)

izmantojot Komisijas elektroniskās paziņošanas sistēmu, 20 darbdienu laikā no atbalsta pasākuma stāšanās spēkā – kopsavilkuma informāciju II pielikumā noteiktajā standartizētajā formātā par katru atbalsta pasākumu, kam saskaņā ar šo regulu piešķirts atbrīvojums, kopā ar saiti, kura nodrošina piekļuvi atbalsta pasākuma pilnam tekstam, tostarp tā grozījumiem;

| b) | elektroniskā veidā – grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (*7) minēto gada ziņojumu par šīs regulas piemērošanu katrā pilnā gadā vai katrā gada daļā, kurā piemēro šo regulu, ziņojumā ietverot īstenošanas regulā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

b)

elektroniskā veidā – grozītajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (*7) minēto gada ziņojumu par šīs regulas piemērošanu katrā pilnā gadā vai katrā gada daļā, kurā piemēro šo regulu, ziņojumā ietverot īstenošanas regulā norādīto informāciju.

Šis pants neattiecas uz atbalstu, ko piešķir 20.a pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem.

(*7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).”;"

*7

| 10) | regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai Komisija varētu uzraudzīt atbalstu, kas ar šo regulu atbrīvots no paziņošanas prasības, dalībvalstis vai, alternatīvi, attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, tā dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, uztur detalizētu dokumentāciju ar informāciju un apliecinošajiem dokumentiem, kas nepieciešami, lai noteiktu, ka ir izpildīti visi šajā regulā paredzētie nosacījumi. Šo dokumentāciju glabā 10 gadus, sākot no dienas, kad ir piešķirts ad hoc atbalsts vai kad ir piešķirts pēdējais atbalsts saskaņā ar shēmu. Šis pants neattiecas uz atbalstu, ko piešķir 20.a pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai Komisija varētu uzraudzīt atbalstu, kas ar šo regulu atbrīvots no paziņošanas prasības, dalībvalstis vai, alternatīvi, attiecībā uz atbalstu, ko piešķir 20. pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, tā dalībvalsts, kurā atrodas vadošā iestāde, uztur detalizētu dokumentāciju ar informāciju un apliecinošajiem dokumentiem, kas nepieciešami, lai noteiktu, ka ir izpildīti visi šajā regulā paredzētie nosacījumi. Šo dokumentāciju glabā 10 gadus, sākot no dienas, kad ir piešķirts ad hoc atbalsts vai kad ir piešķirts pēdējais atbalsts saskaņā ar shēmu. Šis pants neattiecas uz atbalstu, ko piešķir 20.a pantā minētajiem Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem.”;

| 11) | regulas 14. panta 15. punktu aizstāj ar šādu:

  “15.   Attiecībā uz sākotnēju ieguldījumu saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], visiem projektā iesaistītajiem saņēmējiem piemēro tā apgabala atbalsta intensitāti, kurā atrodas sākotnējais ieguldījums. Ja sākotnējais ieguldījums atrodas divos vai vairākos atbalstāmajos apgabalos, kā atbalsta maksimālo intensitāti izmanto to intensitāti, ko piemēro atbalstāmajā apgabalā, kur radusies lielākā attiecināmo izmaksu summa. Atbalstāmos apgabalos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, šo noteikumu lieliem uzņēmumiem piemēro tikai tad, ja sākotnējais ieguldījums attiecas uz jaunu saimniecisko darbību.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 14. panta 15. punktu aizstāj ar šādu:

“15.   Attiecībā uz sākotnēju ieguldījumu saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], visiem projektā iesaistītajiem saņēmējiem piemēro tā apgabala atbalsta intensitāti, kurā atrodas sākotnējais ieguldījums. Ja sākotnējais ieguldījums atrodas divos vai vairākos atbalstāmajos apgabalos, kā atbalsta maksimālo intensitāti izmanto to intensitāti, ko piemēro atbalstāmajā apgabalā, kur radusies lielākā attiecināmo izmaksu summa. Atbalstāmos apgabalos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, šo noteikumu lieliem uzņēmumiem piemēro tikai tad, ja sākotnējais ieguldījums attiecas uz jaunu saimniecisko darbību.”;

| 12) | regulas 16. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Attiecināmās izmaksas ir pilsētu attīstības projekta kopējās izmaksas, ciktāl tās atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. un 65. pantam vai [jaunajai KN regulai] – atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 16. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Attiecināmās izmaksas ir pilsētu attīstības projekta kopējās izmaksas, ciktāl tās atbilst Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. un 65. pantam vai [jaunajai KN regulai] – atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama.”;

| 13) | pēc 19. panta iekļauj šādu virsrakstu:
  “2.a iedaļa



  Atbalsts Eiropas teritoriālajai sadarbībai”; |
| --- | --- |

13)

pēc 19. panta iekļauj šādu virsrakstu:

“2.a iedaļa

2.a iedaļa

Atbalsts Eiropas teritoriālajai sadarbībai”;

Atbalsts Eiropas teritoriālajai sadarbībai

;

| 14) | regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

  “20. pants
  Atbalsts uzņēmumu izmaksām saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos

  1.   Atbalsts uzņēmumu izmaksām saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Attiecināmās izmaksas ir šādas izmaksas, ciktāl tās ir saistītas ar sadarbības projektu, tādā nozīmē, kā paredzēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 481/2014 (*8) vai [jaunās ETS regulas 38. līdz 43. pantā] atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama:






  a) | personāla izmaksas; |
| --- | --- | --- |

14)

regulas 20. pantu aizstāj ar šādu:

“20. pants

Atbalsts uzņēmumu izmaksām saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos

1.   Atbalsts uzņēmumu izmaksām saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Attiecināmās izmaksas ir šādas izmaksas, ciktāl tās ir saistītas ar sadarbības projektu, tādā nozīmē, kā paredzēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 481/2014 (*8) vai [jaunās ETS regulas 38. līdz 43. pantā] atkarībā no tā, kura regula ir piemērojama:

a)

personāla izmaksas;

| b) | biroja un administratīvās izmaksas; |
| --- | --- |

b)

biroja un administratīvās izmaksas;

| c) | ceļa un uzturēšanās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

ceļa un uzturēšanās izmaksas;

| d) | ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

d)

ārējo ekspertu un pakalpojumu izmaksas;

| e) | iekārtu izmaksas; un |
| --- | --- |

e)

iekārtu izmaksas; un

| f) | infrastruktūras un būvdarbu izmaksas. |
| --- | --- |

f)

infrastruktūras un būvdarbu izmaksas.

3.   Eksperti un pakalpojumi, kas minēti 2. punkta d) apakšpunktā, nav pastāvīga vai periodiska darbība un nav saistīti ar uzņēmuma parastajām darbības izmaksām, piemēram, kārtējiem nodokļu konsultāciju pakalpojumiem, regulāriem juridiskajiem pakalpojumiem vai parastajiem reklāmas pakalpojumiem.

4.   Atbalsta intensitāte nepārsniedz maksimālo līdzfinansējuma apmēru, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunajā ETS regulā].

(*8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 481/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 attiecībā uz īpašiem noteikumiem par sadarbības programmu izdevumu atbilstību (OV L 138, 13.5.2014., 45. lpp.).”;"

*8

| 15) | regulā iekļauj šādu 20.a pantu:

  “20.a pants
  Ierobežotas atbalsta summas uzņēmumiem saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos

  1.   Atbalsts uzņēmumiem saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Kopējā atbalsta summa, ko saskaņā ar šo pantu var piešķirt vienam uzņēmumam vienā projektā, nepārsniedz 20 000 EUR.”; |
| --- | --- |

15)

regulā iekļauj šādu 20.a pantu:

“20.a pants

Ierobežotas atbalsta summas uzņēmumiem saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos

1.   Atbalsts uzņēmumiem saistībā ar dalību Eiropas teritoriālās sadarbības projektos, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1299/2013 vai [jaunā ETS regula], ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Kopējā atbalsta summa, ko saskaņā ar šo pantu var piešķirt vienam uzņēmumam vienā projektā, nepārsniedz 20 000 EUR.”;

| 16) | regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atbalsts pētniecības un attīstības projektiem, tostarp pētniecības un attīstības projektiem, kuri saņēmuši izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājumu saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai programmu “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.”; |
| --- | --- |

16)

regulas 25. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atbalsts pētniecības un attīstības projektiem, tostarp pētniecības un attīstības projektiem, kuri saņēmuši izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājumu saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai programmu “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.”;

| 17) | regulā iekļauj šādu 25.a–25.d pantu:

  “25.a pants
  Atbalsts projektiem, kam piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums

  1.   Atbalsts MVU pētniecības un attīstības projektiem, kā arī priekšizpētei, kam piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.


  3.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.


  4.   Atbalsta maksimālā summa nepārsniedz 2,5 miljonus EUR vienam MVU vienā pētniecības un attīstības projektā vai priekšizpētē.


  5.   Katram pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts konkrētajam pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.



  25.b pants
  Atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām

  1.   Atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Atbalstāmās darbības attiecināmie pasākumi ir tie, kas noteikti kā attiecināmi saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.


  3.   Atbalstāmās darbības attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.


  4.   Katrai atbalstāmajai darbībai paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz maksimālo atbalsta apmēru, kas noteikts programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.



  25.c pants
  Atbalsts saistībā ar līdzfinansētiem pētniecības un attīstības projektiem

  1.   Atbalsts līdzfinansētam pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei (ieskaitot pētniecības un attīstības projektus, kas īstenoti saskaņā ar Eiropas institucionalizēto partnerību, kuras pamatā ir Līguma 185. vai 187. pants, vai programmas līdzfinansēšanas darbību, kā paredzēts programmas “Apvārsnis Eiropa” noteikumos), ko īsteno vismaz trīs dalībvalstis un ko izvērtējuši, sarindojuši un atlasījuši neatkarīgi eksperti pēc starptautiskiem konkursiem saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.


  3.   Attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.


  4.   Paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei pēc atlases, sarindošanas un novērtēšanas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.


  5.   Programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” finansējums sedz vismaz 30 % no pētniecības un inovācijas darbību vai inovācijas darbību kopējām attiecināmajām izmaksām, kā noteikts programmās “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”.



  25.d pants
  Atbalsts komandsadarbības pasākumiem

  1.   Atbalsts līdzfinansētiem komandsadarbības pasākumiem, kuros piedalās vismaz divas dalībvalstis un kurus vērtē, sarindo un atlasa neatkarīgi eksperti pēc starptautiskiem konkursiem saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.


  2.   Līdzfinansētā komandsadarbības pasākuma attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot (attiecīgā gadījumā) darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.


  3.   Attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. Turklāt attiecināmās izmaksas ir arī izmaksas par ieguldījumiem materiālajos un nemateriālajos aktīvos, kas saistīti ar projektu.


  4.   Paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts komandsadarbības pasākumiem pēc atlases, sarindošanas un novērtēšanas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. Turklāt ieguldījumiem materiālajos un nemateriālajos aktīvos, kas saistīti ar projektu, atbalsts nepārsniedz 70 % no ieguldījumu izmaksām.


  5.   Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu infrastruktūrai komandsadarbības pasākuma ietvaros piemēro šādus papildu nosacījumus:






  a) | ja infrastruktūras ietvaros veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, katra darbības veida finansējumu, izmaksas un ieņēmumus uzskaita atsevišķi, pamatojoties uz konsekventi piemērotiem un objektīvi pamatojamiem izmaksu uzskaites principiem; |
| --- | --- | --- |

17)

regulā iekļauj šādu 25.a–25.d pantu:

“25.a pants

Atbalsts projektiem, kam piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums

1.   Atbalsts MVU pētniecības un attīstības projektiem, kā arī priekšizpētei, kam piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.

3.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

4.   Atbalsta maksimālā summa nepārsniedz 2,5 miljonus EUR vienam MVU vienā pētniecības un attīstības projektā vai priekšizpētē.

5.   Katram pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts konkrētajam pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

25.b pants

Atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām

1.   Atbalsts Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām un EPP koncepcijas pamatojuma darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmoga kvalitātes apliecinājums saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Atbalstāmās darbības attiecināmie pasākumi ir tie, kas noteikti kā attiecināmi saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

3.   Atbalstāmās darbības attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

4.   Katrai atbalstāmajai darbībai paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz maksimālo atbalsta apmēru, kas noteikts programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

25.c pants

Atbalsts saistībā ar līdzfinansētiem pētniecības un attīstības projektiem

1.   Atbalsts līdzfinansētam pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei (ieskaitot pētniecības un attīstības projektus, kas īstenoti saskaņā ar Eiropas institucionalizēto partnerību, kuras pamatā ir Līguma 185. vai 187. pants, vai programmas līdzfinansēšanas darbību, kā paredzēts programmas “Apvārsnis Eiropa” noteikumos), ko īsteno vismaz trīs dalībvalstis un ko izvērtējuši, sarindojuši un atlasījuši neatkarīgi eksperti pēc starptautiskiem konkursiem saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Atbalstāmā pētniecības un attīstības projekta vai priekšizpētes attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.

3.   Attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

4.   Paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts pētniecības un attīstības projektam vai priekšizpētei pēc atlases, sarindošanas un novērtēšanas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem.

5.   Programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” finansējums sedz vismaz 30 % no pētniecības un inovācijas darbību vai inovācijas darbību kopējām attiecināmajām izmaksām, kā noteikts programmās “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa”.

25.d pants

Atbalsts komandsadarbības pasākumiem

1.   Atbalsts līdzfinansētiem komandsadarbības pasākumiem, kuros piedalās vismaz divas dalībvalstis un kurus vērtē, sarindo un atlasa neatkarīgi eksperti pēc starptautiskiem konkursiem saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti šajā pantā un I nodaļā paredzētie nosacījumi.

2.   Līdzfinansētā komandsadarbības pasākuma attiecināmās darbības ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, izņemot (attiecīgā gadījumā) darbības, kuras nav uzskatāmas par eksperimentālās izstrādes darbībām.

3.   Attiecināmo izmaksu kategorijas, maksimālās summas un aprēķina metodes ir tās, kas noteiktas kā attiecināmas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. Turklāt attiecināmās izmaksas ir arī izmaksas par ieguldījumiem materiālajos un nemateriālajos aktīvos, kas saistīti ar projektu.

4.   Paredzētais kopējais publiskais finansējums nepārsniedz finansējuma apmēru, kas noteikts komandsadarbības pasākumiem pēc atlases, sarindošanas un novērtēšanas saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem. Turklāt ieguldījumiem materiālajos un nemateriālajos aktīvos, kas saistīti ar projektu, atbalsts nepārsniedz 70 % no ieguldījumu izmaksām.

5.   Attiecībā uz ieguldījumu atbalstu infrastruktūrai komandsadarbības pasākuma ietvaros piemēro šādus papildu nosacījumus:

a)

ja infrastruktūras ietvaros veic gan saimniecisko, gan nesaimniecisko darbību, katra darbības veida finansējumu, izmaksas un ieņēmumus uzskaita atsevišķi, pamatojoties uz konsekventi piemērotiem un objektīvi pamatojamiem izmaksu uzskaites principiem;

| b) | par infrastruktūras ekspluatāciju vai izmantošanu pieprasītā cena atbilst tirgus cenai; |
| --- | --- |

b)

par infrastruktūras ekspluatāciju vai izmantošanu pieprasītā cena atbilst tirgus cenai;

| c) | piekļuve infrastruktūrai ir nodrošināta vairākiem lietotājiem, un to piešķir pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Uzņēmumiem, kuri ir finansējuši vismaz 10 % no infrastruktūras ieguldījumu izmaksām, var piešķirt privileģētu piekļuvi ar izdevīgākiem nosacījumiem. Lai novērstu pārmērīgu kompensāciju, nodrošina, ka šī piekļuve ir samērīga ar uzņēmuma daļu ieguldījumu izmaksās un attiecīgie nosacījumi ir publiskoti; |
| --- | --- |

c)

piekļuve infrastruktūrai ir nodrošināta vairākiem lietotājiem, un to piešķir pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Uzņēmumiem, kuri ir finansējuši vismaz 10 % no infrastruktūras ieguldījumu izmaksām, var piešķirt privileģētu piekļuvi ar izdevīgākiem nosacījumiem. Lai novērstu pārmērīgu kompensāciju, nodrošina, ka šī piekļuve ir samērīga ar uzņēmuma daļu ieguldījumu izmaksās un attiecīgie nosacījumi ir publiskoti;

| d) | ja publiskais finansējums infrastruktūrai piešķirts gan saimnieciskajai, gan nesaimnieciskajai darbībai, dalībvalstis izveido uzraudzības un atgūšanas mehānismu, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja saimnieciskās darbības īpatsvars ir lielāks salīdzinājumā ar situāciju, kas prognozēta atbalsta piešķiršanas laikā, netiek pārsniegta piemērojamā atbalsta intensitāte.”; |
| --- | --- |

d)

ja publiskais finansējums infrastruktūrai piešķirts gan saimnieciskajai, gan nesaimnieciskajai darbībai, dalībvalstis izveido uzraudzības un atgūšanas mehānismu, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja saimnieciskās darbības īpatsvars ir lielāks salīdzinājumā ar situāciju, kas prognozēta atbalsta piešķiršanas laikā, netiek pārsniegta piemērojamā atbalsta intensitāte.”;

| 18) | pēc regulas 56.c panta iekļauj šādu 16. iedaļu:
  “16. iedaļa



  Atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU




  56.d pants
  Darbības joma un kopīgie nosacījumi

  1.   Šī iedaļa attiecas uz atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU un kuri nodrošina atbalstu īstenošanas partneriem, finanšu starpniekiem un/vai galīgajiem saņēmējiem.


  2.   Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti I nodaļā, šajā pantā, kā arī 56.e vai 56.f pantā paredzētie nosacījumi.


  3.   Atbalstam jāatbilst visiem piemērojamajiem nosacījumiem, kas paredzēti [Fonda InvestEU] regulā [atsauce] un fonda InvestEU investīciju vadlīnijās [atsauce].


  4.   Maksimālās robežvērtības, kas noteiktas 56.e un 56.f pantā, piemēro kopējam sniegtajam finansējumam, ciktāl finansējumā ietilpst atbalsts, kas sniegts visu to finanšu produktu ietvaros, kurus atbalsta no fonda InvestEU. Maksimālās robežvērtības piemēro:






  a) | katram projektam tāda atbalsta gadījumā, uz kuru attiecas 56.e panta 2. un 3. punkts, 56.e panta 4. punkta a) apakšpunkta i) punkts, 56.e panta 5. un 6. punkts, 56.e panta 7. punkta a) un b) apakšpunkts un 56.e panta 8. punkts; |
| --- | --- | --- |

18)

pēc regulas 56.c panta iekļauj šādu 16. iedaļu:

“16. iedaļa

16. iedaļa

Atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

Atbalsts, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

56.d pants

Darbības joma un kopīgie nosacījumi

1.   Šī iedaļa attiecas uz atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU un kuri nodrošina atbalstu īstenošanas partneriem, finanšu starpniekiem un/vai galīgajiem saņēmējiem.

2.   Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē un ir atbrīvots no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības, ja ir izpildīti I nodaļā, šajā pantā, kā arī 56.e vai 56.f pantā paredzētie nosacījumi.

3.   Atbalstam jāatbilst visiem piemērojamajiem nosacījumiem, kas paredzēti [Fonda InvestEU] regulā [atsauce] un fonda InvestEU investīciju vadlīnijās [atsauce].

4.   Maksimālās robežvērtības, kas noteiktas 56.e un 56.f pantā, piemēro kopējam sniegtajam finansējumam, ciktāl finansējumā ietilpst atbalsts, kas sniegts visu to finanšu produktu ietvaros, kurus atbalsta no fonda InvestEU. Maksimālās robežvērtības piemēro:

a)

katram projektam tāda atbalsta gadījumā, uz kuru attiecas 56.e panta 2. un 3. punkts, 56.e panta 4. punkta a) apakšpunkta i) punkts, 56.e panta 5. un 6. punkts, 56.e panta 7. punkta a) un b) apakšpunkts un 56.e panta 8. punkts;

| b) | katram galīgajam saņēmējam tāda atbalsta gadījumā, uz kuru attiecas 56.e panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkts, 56.e panta 7. punkta d) apakšpunkts, 56.e panta 9. punkts un 56.f pants. |
| --- | --- |

b)

katram galīgajam saņēmējam tāda atbalsta gadījumā, uz kuru attiecas 56.e panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punkts, 56.e panta 7. punkta d) apakšpunkts, 56.e panta 9. punkts un 56.f pants.

5.   Atbalstu nepiešķir kā refinansējumu vai garantijas esošajiem finanšu starpnieku portfeļiem.

56.e pants

Nosacījumi attiecībā uz atbalstu, kas ietverts finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

1.   Atbalsts, ko piešķir galīgajam saņēmējam tāda finanšu produkta ietvaros, ko atbalsta no fonda InvestEU, atbilst šādām prasībām:

| a) | 2.–9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un |
| --- | --- |

a)

2.–9. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un

| b) | gadījumā, ja finansējums tiek sniegts kā aizdevums galīgajam saņēmējam, – tā procentu likme atbilst vismaz atsauces pamatlikmei, ko piemēro aizdevuma piešķiršanas brīdī. |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja finansējums tiek sniegts kā aizdevums galīgajam saņēmējam, – tā procentu likme atbilst vismaz atsauces pamatlikmei, ko piemēro aizdevuma piešķiršanas brīdī.

2.   Atbalsts Eiropas digitālās savienotības infrastruktūrai atbilst šādām prasībām:

| a) | vispārīgi kumulatīvie nosacījumi:






  i) | projekts ir kopīgu interešu projekts digitālās savienotības infrastruktūras jomā saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulu); |
| --- | --- | --- |

a)

vispārīgi kumulatīvie nosacījumi:

i)

projekts ir kopīgu interešu projekts digitālās savienotības infrastruktūras jomā saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulu);

| ii) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 100 miljonus EUR; |
| --- | --- |

ii)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 100 miljonus EUR;

| iii) | saņēmējs nodrošina finanšu ieguldījumu vismaz 25 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, izmantojot pašu līdzekļus vai ārējo finansējumu, kurā nav nekāda publiska finansiālā atbalsta. Ja šādu ārējo finansējumu nodrošina, izmantojot investīciju platformu, kurā apvienoti dažādi finansējuma avoti, minēto nosacījumu aizstāj ar prasību, ka attiecīgajā platformā jābūt 30 % privāto investīciju; |
| --- | --- |

iii)

saņēmējs nodrošina finanšu ieguldījumu vismaz 25 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, izmantojot pašu līdzekļus vai ārējo finansējumu, kurā nav nekāda publiska finansiālā atbalsta. Ja šādu ārējo finansējumu nodrošina, izmantojot investīciju platformu, kurā apvienoti dažādi finansējuma avoti, minēto nosacījumu aizstāj ar prasību, ka attiecīgajā platformā jābūt 30 % privāto investīciju;

| iv) | atbalsttiesīgas ir tikai saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulu) attiecināmas ieguldījumu izmaksas infrastruktūras izvēršanai; |
| --- | --- |

iv)

atbalsttiesīgas ir tikai saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulu) attiecināmas ieguldījumu izmaksas infrastruktūras izvēršanai;

| v) | projektu saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] EISI 2 regulu) atlasa: i) neatkarīgs finanšu starpnieks, ko iecēlusi Eiropas Komisija, pamatojoties uz kopīgi pieņemtām investīciju vadlīnijām; ii) Eiropas Komisija konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem; vai iii) neatkarīgi eksperti, kurus iecēlusi Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

v)

projektu saskaņā ar Regulu (ES) [...]/[...] EISI 2 regulu) atlasa: i) neatkarīgs finanšu starpnieks, ko iecēlusi Eiropas Komisija, pamatojoties uz kopīgi pieņemtām investīciju vadlīnijām; ii) Eiropas Komisija konkurenci veicinošā konkursa procedūrā, pamatojoties uz skaidriem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem; vai iii) neatkarīgi eksperti, kurus iecēlusi Eiropas Komisija;

| vi) | projekts nodrošina savienotības spēju, kas pārsniedz prasības saistībā ar esošiem juridiskiem pienākumiem, piemēram, spektra licencē paredzētās prasības; |
| --- | --- |

vi)

projekts nodrošina savienotības spēju, kas pārsniedz prasības saistībā ar esošiem juridiskiem pienākumiem, piemēram, spektra licencē paredzētās prasības;

| vii) | projekts nodrošina trešām pusēm atklātu vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi, ieskaitot atsaisti, saskaņā ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem atbilstoši 52. panta 5. un 6. punktam; šā panta piemērošanas nolūkos projekts var nodrošināt līdzvērtīgu virtuālo atsaisti, nevis fizisku atsaisti, ja dalībvalsts regulatīvā iestāde vai Komisija atzīst virtuālo piekļuves produktu par līdzvērtīgu fiziskai atsaistei; |
| --- | --- |

vii)

projekts nodrošina trešām pusēm atklātu vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi, ieskaitot atsaisti, saskaņā ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem atbilstoši 52. panta 5. un 6. punktam; šā panta piemērošanas nolūkos projekts var nodrošināt līdzvērtīgu virtuālo atsaisti, nevis fizisku atsaisti, ja dalībvalsts regulatīvā iestāde vai Komisija atzīst virtuālo piekļuves produktu par līdzvērtīgu fiziskai atsaistei;

| viii) | projekts atbilst kādai no b) apakšpunktā minētajām projektu kategorijām un atbilst attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

viii)

projekts atbilst kādai no b) apakšpunktā minētajām projektu kategorijām un atbilst attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem;

| b) | īpaši nosacījumi:






  i) | šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz ieguldījumiem tīklos, kuri var nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s:






  — | projekta mērķis ir nodrošināt pieslēgumu tādiem sociālekonomiskiem virzītājspēkiem, kā noteikts Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā, kuri ir publiski vai privāti uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izglītības, sociālo pakalpojumu, tostarp veselības, valsts pārvaldes, transporta, pasta pakalpojumu un kultūras jomā, saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un atbilstoši Komisijas Lēmumam 2012/21/ES vai turpmākajiem tiesību aktiem, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

īpaši nosacījumi:

i)

šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz ieguldījumiem tīklos, kuri var nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s:

—

projekta mērķis ir nodrošināt pieslēgumu tādiem sociālekonomiskiem virzītājspēkiem, kā noteikts Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā, kuri ir publiski vai privāti uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izglītības, sociālo pakalpojumu, tostarp veselības, valsts pārvaldes, transporta, pasta pakalpojumu un kultūras jomā, saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un atbilstoši Komisijas Lēmumam 2012/21/ES vai turpmākajiem tiesību aktiem, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu,

| — | projekts ir orientēts uz konstatētu tirgus nepilnību, kas apstiprināta, izmantojot pieejamu atbilstīgu kartējumu vai, ja šāds kartējums nav pieejams, veicot sabiedrisko apspriešanu, |
| --- | --- |

—

projekts ir orientēts uz konstatētu tirgus nepilnību, kas apstiprināta, izmantojot pieejamu atbilstīgu kartējumu vai, ja šāds kartējums nav pieejams, veicot sabiedrisko apspriešanu,

| — | atbilstīgus sociālekonomiskos virzītājspēkus var pieslēgt projekta infrastruktūrai tikai tad, ja tiem nav pieejas esošai vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānotai infrastruktūrai, kas var nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 200 Mb/s vai lejupielādes ātrumu vismaz 500 Mb/s, |
| --- | --- |

—

atbilstīgus sociālekonomiskos virzītājspēkus var pieslēgt projekta infrastruktūrai tikai tad, ja tiem nav pieejas esošai vai nākamajos trīs gados vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānotai infrastruktūrai, kas var nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 200 Mb/s vai lejupielādes ātrumu vismaz 500 Mb/s,

| — | ir pierādīts, ka projekts nesīs krasu uzlabojumu, proti, subsidētās intervences rezultātā i) tiks veikti ievērojami jauni ieguldījumi platjoslas tīklā un ii) subsidētā infrastruktūra tirgū sniegs ievērojamas jaunas iespējas platjoslas pakalpojumu pieejamības, jaudas, ātruma un konkurences ziņā salīdzinājumā ar infrastruktūru, kas pastāv vai ko ticami plānots izveidot trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā. Lai varētu uzskatīt, ka projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus, šiem ieguldījumiem jāpārsniedz nebūtiski ieguldījumi, kas paredzēti vienīgi tīkla aktīvo komponentu modernizēšanai. Lai pierādītu, ka tirgū tiks sniegtas ievērojamas jaunas iespējas platjoslas pakalpojumu pieejamības, jaudas, ātruma un konkurences ziņā, subsidētajai infrastruktūrai i) jānodrošina vismaz divreiz lielāks lejupielādes un augšupielādes ātrums salīdzinājumā ar esošo un/vai plānoto infrastruktūru un ii) jāspēj nodrošināt simetrisks lejupielādes un augšupielādes ātrums vismaz 1 Gb/s, |
| --- | --- |

—

ir pierādīts, ka projekts nesīs krasu uzlabojumu, proti, subsidētās intervences rezultātā i) tiks veikti ievērojami jauni ieguldījumi platjoslas tīklā un ii) subsidētā infrastruktūra tirgū sniegs ievērojamas jaunas iespējas platjoslas pakalpojumu pieejamības, jaudas, ātruma un konkurences ziņā salīdzinājumā ar infrastruktūru, kas pastāv vai ko ticami plānots izveidot trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā. Lai varētu uzskatīt, ka projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus, šiem ieguldījumiem jāpārsniedz nebūtiski ieguldījumi, kas paredzēti vienīgi tīkla aktīvo komponentu modernizēšanai. Lai pierādītu, ka tirgū tiks sniegtas ievērojamas jaunas iespējas platjoslas pakalpojumu pieejamības, jaudas, ātruma un konkurences ziņā, subsidētajai infrastruktūrai i) jānodrošina vismaz divreiz lielāks lejupielādes un augšupielādes ātrums salīdzinājumā ar esošo un/vai plānoto infrastruktūru un ii) jāspēj nodrošināt simetrisks lejupielādes un augšupielādes ātrums vismaz 1 Gb/s,

| — | atbalstu nepiešķir projektiem, kas attiecas uz teritorijām, kurās pastāv vai trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānots izveidot NGA/NGN tīklus, vai kas attiecas uz teritorijām, kurās pastāv vai trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānots izveidot vismaz vienu ļoti augstas veiktspējas tīklu, kas spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s; |
| --- | --- |

—

atbalstu nepiešķir projektiem, kas attiecas uz teritorijām, kurās pastāv vai trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānots izveidot NGA/NGN tīklus, vai kas attiecas uz teritorijām, kurās pastāv vai trīs gadu laikā vai tajā pašā paredzamās atbalstītās intervences laikposmā ticami plānots izveidot vismaz vienu ļoti augstas veiktspējas tīklu, kas spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s;

| ii) | šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu ieguldījumiem 5G koridoru izvēršanā gar galvenajiem transporta ceļiem:






  — | projekts nodrošina nepārtrauktu pārrobežu pārklājumu 5G koridoros gar galvenajiem transporta ceļiem, tostarp autoceļiem, dzelzceļiem un iekšzemes ūdensceļiem, kā noteikts Regulā (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulā), |
| --- | --- | --- |

ii)

šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu ieguldījumiem 5G koridoru izvēršanā gar galvenajiem transporta ceļiem:

—

projekts nodrošina nepārtrauktu pārrobežu pārklājumu 5G koridoros gar galvenajiem transporta ceļiem, tostarp autoceļiem, dzelzceļiem un iekšzemes ūdensceļiem, kā noteikts Regulā (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulā),

| — | projektā ietilpst pārrobežu posms atbilstoši Regulai (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulai), i) kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tam šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kurš šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu, |
| --- | --- |

—

projektā ietilpst pārrobežu posms atbilstoši Regulai (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulai), i) kurā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tam šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kurš šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu,

| — | projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi tīkla aktīvo komponentu modernizēšanai, |
| --- | --- |

—

projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi tīkla aktīvo komponentu modernizēšanai,

| — | projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti; |
| --- | --- |

—

projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti;

| iii) | šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu terabitu pamattīklu projektiem, kuri savieno noteiktas turpmāk minētās datošanas iekārtas, superdatošanas iekārtas un datu infrastruktūras:






  — | projekts atbalsta starpsavienojumu ar neierobežotu gala-gala savienotību ar minimālo ātrumu 1 Tb/s, izveidojot tiešu savienojumu vai izvēršot elementus, kas nepieciešami, lai pievienotos Eiropas mēroga pamattīklam, vismaz tādām divām datošanas iekārtām, superdatošanas iekārtām vai datu infrastruktūrām, i) kuras ietilpst Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumā, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2018/1488 (Padomes 2018. gada 28. septembra Regula (ES) 2018/1488 par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi, ST/10594/2018/INIT (OV L 252, 8.10.2018., 1. lpp.), pētniecības infrastruktūrā, pētniecības pamatprogrammās un misijās, kas noteiktas Regulā (ES) [...]/[...] (“Apvārsnis Eiropa” regula) un Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.), un ii) kuras atrodas vismaz divās ES dalībvalstīs vai ES dalībvalstī un Eiropas pētniecības telpas dalībvalstī, |
| --- | --- | --- |

iii)

šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu terabitu pamattīklu projektiem, kuri savieno noteiktas turpmāk minētās datošanas iekārtas, superdatošanas iekārtas un datu infrastruktūras:

—

projekts atbalsta starpsavienojumu ar neierobežotu gala-gala savienotību ar minimālo ātrumu 1 Tb/s, izveidojot tiešu savienojumu vai izvēršot elementus, kas nepieciešami, lai pievienotos Eiropas mēroga pamattīklam, vismaz tādām divām datošanas iekārtām, superdatošanas iekārtām vai datu infrastruktūrām, i) kuras ietilpst Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmumā, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2018/1488 (Padomes 2018. gada 28. septembra Regula (ES) 2018/1488 par Eiropas Augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmuma izveidi, ST/10594/2018/INIT (OV L 252, 8.10.2018., 1. lpp.), pētniecības infrastruktūrā, pētniecības pamatprogrammās un misijās, kas noteiktas Regulā (ES) [...]/[...] (“Apvārsnis Eiropa” regula) un Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.), un ii) kuras atrodas vismaz divās ES dalībvalstīs vai ES dalībvalstī un Eiropas pētniecības telpas dalībvalstī,

| — | projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, piemēram, ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi programmatūras jaunināšanai vai licencēšanai, |
| --- | --- |

—

projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, piemēram, ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi programmatūras jaunināšanai vai licencēšanai,

| — | projekts tiek īstenots, iegādājoties jaudu un/vai iekārtas publiskā iepirkumā, |
| --- | --- |

—

projekts tiek īstenots, iegādājoties jaudu un/vai iekārtas publiskā iepirkumā,

| — | projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti; |
| --- | --- |

—

projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti;

| iv) | šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu starppamattīklu projektiem, kuri savieno mākoņa infrastruktūras:






  — | projekts savieno tādu sociālekonomisku virzītājspēku mākoņa infrastruktūras, kā noteikts Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā, kuri ir publiski vai privāti uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izglītības, sociālo pakalpojumu, tostarp veselības, valsts pārvaldes, transporta, pasta pakalpojumu un kultūras jomā, saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un atbilstoši Komisijas Lēmumam 2012/21/ES (*9) vai turpmākajiem tiesību aktiem, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu, |
| --- | --- | --- |

iv)

šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz pārrobežu starppamattīklu projektiem, kuri savieno mākoņa infrastruktūras:

—

projekts savieno tādu sociālekonomisku virzītājspēku mākoņa infrastruktūras, kā noteikts Regulas (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulas) 8. panta 3. punkta a) apakšpunktā, kuri ir publiski vai privāti uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi izglītības, sociālo pakalpojumu, tostarp veselības, valsts pārvaldes, transporta, pasta pakalpojumu un kultūras jomā, saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un atbilstoši Komisijas Lēmumam 2012/21/ES (*9) vai turpmākajiem tiesību aktiem, ar kuriem aizstāj minēto lēmumu,

| — | projektā ietilpst tādu jaunu pārrobežu pamattīklu izvēršana vai tādu esošu pamattīklu ievērojama modernizēšana, i) kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tīkliem šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kuri šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu, |
| --- | --- |

—

projektā ietilpst tādu jaunu pārrobežu pamattīklu izvēršana vai tādu esošu pamattīklu ievērojama modernizēšana, i) kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tīkliem šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kuri šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu,

| — | projekts attiecas vismaz uz trīs subjektiem, kuri ir atbilstīgi sociālekonomiskie virzītājspēki, kas veic darbību citā dalībvalstī nekā pārējie subjekti, |
| --- | --- |

—

projekts attiecas vismaz uz trīs subjektiem, kuri ir atbilstīgi sociālekonomiskie virzītājspēki, kas veic darbību citā dalībvalstī nekā pārējie subjekti,

| — | projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, piemēram, ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi programmatūras jaunināšanai vai licencēšanai. Projekts spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu, kurš ir vismaz 10 Gb/s daudzkārtnis, |
| --- | --- |

—

projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, kuri pārsniedz nebūtiskus ieguldījumus, piemēram, ieguldījumus, kas paredzēti vienīgi programmatūras jaunināšanai vai licencēšanai. Projekts spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu, kurš ir vismaz 10 Gb/s daudzkārtnis,

| — | projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti; |
| --- | --- |

—

projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti;

| v) | šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz ieguldījumiem pārrobežu zemūdens kabeļos:






  — | projektā ietilpst pārrobežu posmi atbilstoši Regulai (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulai), i) kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tiem šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kuri šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu. Alternatīva iespēja – atbalstītā infrastruktūra ir tikai vairumtirdzniecības līmeņa tīkls un uzlabo Eiropas tālāko reģionu vai aizjūras teritoriju savienotību pat vienas dalībvalsts ietvaros, |
| --- | --- | --- |

v)

šie kumulatīvie īpašie kritēriji attiecas uz ieguldījumiem pārrobežu zemūdens kabeļos:

—

projektā ietilpst pārrobežu posmi atbilstoši Regulai (ES) [...]/[...] (EISI 2 regulai), i) kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, tiem šķērsojot divu vai vairāku dalībvalstu robežas, vai ii) kuri šķērso vismaz vienas dalībvalsts un Eiropas Ekonomikas zonas valsts robežu. Alternatīva iespēja – atbalstītā infrastruktūra ir tikai vairumtirdzniecības līmeņa tīkls un uzlabo Eiropas tālāko reģionu vai aizjūras teritoriju savienotību pat vienas dalībvalsts ietvaros,

| — | atbalstu nepiešķir projektiem, kas attiecas uz maršrutiem, kurus jau apkalpo divas esošas vai plānotas pamatinfrastruktūras, |
| --- | --- |

—

atbalstu nepiešķir projektiem, kas attiecas uz maršrutiem, kurus jau apkalpo divas esošas vai plānotas pamatinfrastruktūras,

| — | projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, ierīkojot jaunu zemūdens kabeli vai pieslēgumu esošam zemūdens kabelim, novēršot redundances problēmas un pārsniedzot nebūtiskus ieguldījumus. Projekts spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s, |
| --- | --- |

—

projekts nodrošina ievērojamus jaunus ieguldījumus platjoslas tīklā, ierīkojot jaunu zemūdens kabeli vai pieslēgumu esošam zemūdens kabelim, novēršot redundances problēmas un pārsniedzot nebūtiskus ieguldījumus. Projekts spēj nodrošināt simetrisku lejupielādes un augšupielādes ātrumu vismaz 1 Gb/s,

| — | projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti. |
| --- | --- |

—

projekts atbalsta jaunas pasīvās infrastruktūras izvēršanu tikai tad, ja esošo pasīvo infrastruktūru nevar izmantot atkārtoti.

3.   Atbalsts enerģijas ražošanai un energoinfrastruktūrai atbilst šādām prasībām:

| a) | atbalstu piešķir tikai ieguldījumiem energoinfrastruktūrā (elektroenerģijai un gāzei), uz ko attiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu noteikumi par trešo personu piekļuvi, tarifu regulēšanu un nodalīšanu šādās projektu kategorijās:






  i) | attiecībā uz enerģijas akumulēšanu – projekti, kas ietverti Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (*9) VII pielikumā; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstu piešķir tikai ieguldījumiem energoinfrastruktūrā (elektroenerģijai un gāzei), uz ko attiecas iekšējā enerģijas tirgus tiesību aktu noteikumi par trešo personu piekļuvi, tarifu regulēšanu un nodalīšanu šādās projektu kategorijās:

i)

attiecībā uz enerģijas akumulēšanu – projekti, kas ietverti Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 347/2013 (*9) VII pielikumā;

| ii) | attiecībā uz energoinfrastruktūras projektiem, kas nav saistīti ar akumulēšanu:






  — | viedtīkli, |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz energoinfrastruktūras projektiem, kas nav saistīti ar akumulēšanu:

—

viedtīkli,

| — | projekti, kuri atbilst kādam no Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, |
| --- | --- |

—

projekti, kuri atbilst kādam no Regulas (ES) Nr. 347/2013 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem,

| — | projekti, kas ietverti Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumā, |
| --- | --- |

—

projekti, kas ietverti Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā Regulas (ES) Nr. 347/2013 VII pielikumā,

| — | projekti atbalstāmajos apgabalos; |
| --- | --- |

—

projekti atbalstāmajos apgabalos;

| b) | ieguldījumu atbalsts enerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem atbilst šādām prasībām:






  i) | atbalstu piešķir tikai jaunām iekārtām, kas atlasītas konkurenci nodrošinošā, pārredzamā, objektīvā un nediskriminējošā veidā; |
| --- | --- | --- |

b)

ieguldījumu atbalsts enerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem atbilst šādām prasībām:

i)

atbalstu piešķir tikai jaunām iekārtām, kas atlasītas konkurenci nodrošinošā, pārredzamā, objektīvā un nediskriminējošā veidā;

| ii) | atbalstu nepiešķir hidroelektroiekārtām, kas neatbilst Direktīvā 2000/60/EK (*10) paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

atbalstu nepiešķir hidroelektroiekārtām, kas neatbilst Direktīvā 2000/60/EK (*10) paredzētajiem nosacījumiem;

| iii) | biodegvielas ražošanas iekārtu gadījumā atbalstu piešķir vienīgi iekārtām, kurās ražo ilgtspējīgas biodegvielas, kas nav no pārtikas kultūraugiem ražotas biodegvielas; |
| --- | --- |

iii)

biodegvielas ražošanas iekārtu gadījumā atbalstu piešķir vienīgi iekārtām, kurās ražo ilgtspējīgas biodegvielas, kas nav no pārtikas kultūraugiem ražotas biodegvielas;

| c) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta a) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 150 miljonus EUR. Kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta b) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 75 miljonus EUR. |
| --- | --- |

c)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta a) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 150 miljonus EUR. Kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta b) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 75 miljonus EUR.

4.   Atbalsts sociālajai, izglītības, kultūras un dabas mantojuma infrastruktūrai un darbībām atbilst šādām prasībām:

| a) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz:






  i) | 100 miljonus EUR vienam projektam ieguldījumiem infrastruktūrā, ko izmanto sociālo pakalpojumu sniegšanai, izglītībai vai kultūras mērķiem un darbībām, kas paredzētas 53. panta 2. punktā, ieskaitot dabas mantojuma jomā; |
| --- | --- | --- |

a)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz:

i)

100 miljonus EUR vienam projektam ieguldījumiem infrastruktūrā, ko izmanto sociālo pakalpojumu sniegšanai, izglītībai vai kultūras mērķiem un darbībām, kas paredzētas 53. panta 2. punktā, ieskaitot dabas mantojuma jomā;

| ii) | 30 miljonus EUR ar sociālajiem pakalpojumiem un kultūru saistītām darbībām; |
| --- | --- |

ii)

30 miljonus EUR ar sociālajiem pakalpojumiem un kultūru saistītām darbībām;

| iii) | 5 miljonus EUR izglītībai un apmācībai. |
| --- | --- |

iii)

5 miljonus EUR izglītībai un apmācībai.

| b) | atbalstu nepiešķir apmācībai, kuras mērķis ir panākt atbilstību obligātās valsts apmācības prasībām. |
| --- | --- |

b)

atbalstu nepiešķir apmācībai, kuras mērķis ir panākt atbilstību obligātās valsts apmācības prasībām.

5.   Atbalsts transportam un transporta infrastruktūrai atbilst šādām prasībām:

| a) | atbalstu infrastruktūrai, izņemot ostas, piešķir tikai šādiem projektiem:






  i) | kopīgu interešu projektiem, kas definēti 3. panta a) punktā Regulā (ES) Nr. 1315/2013, izņemot projektus, kas attiecas uz ostu vai lidostu infrastruktūru; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstu infrastruktūrai, izņemot ostas, piešķir tikai šādiem projektiem:

i)

kopīgu interešu projektiem, kas definēti 3. panta a) punktā Regulā (ES) Nr. 1315/2013, izņemot projektus, kas attiecas uz ostu vai lidostu infrastruktūru;

| ii) | savienojumiem ar Eiropas transporta tīkla pilsētu mezgliem; |
| --- | --- |

ii)

savienojumiem ar Eiropas transporta tīkla pilsētu mezgliem;

| iii) | ritošajam sastāvam tikai tādu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, uz ko neattiecas pakalpojumu valsts līgums Regulas (EK) Nr. 1370/2007 (*11) nozīmē, ja saņēmējs ir jaunpienācējs; |
| --- | --- |

iii)

ritošajam sastāvam tikai tādu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, uz ko neattiecas pakalpojumu valsts līgums Regulas (EK) Nr. 1370/2007 (*11) nozīmē, ja saņēmējs ir jaunpienācējs;

| iv) | pilsētas transportam; |
| --- | --- |

iv)

pilsētas transportam;

| v) | alternatīvo degvielu infrastruktūrai vai bezemisiju/mazemisiju mobilitātes infrastruktūrai; |
| --- | --- |

v)

alternatīvo degvielu infrastruktūrai vai bezemisiju/mazemisiju mobilitātes infrastruktūrai;

| b) | atbalsts ostu infrastruktūras projektiem atbilst šādām prasībām:






  i) | atbalstu var piešķirt tikai par ieguldījumiem piekļuves infrastruktūrā un ostas infrastruktūrā, kuras pieejamību ieinteresētajiem lietotājiem nodrošina vienlīdzīgā un nediskriminējošā veidā atbilstoši tirgus nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

atbalsts ostu infrastruktūras projektiem atbilst šādām prasībām:

i)

atbalstu var piešķirt tikai par ieguldījumiem piekļuves infrastruktūrā un ostas infrastruktūrā, kuras pieejamību ieinteresētajiem lietotājiem nodrošina vienlīdzīgā un nediskriminējošā veidā atbilstoši tirgus nosacījumiem;

| ii) | koncesijas vai cita veida pilnvarojumus trešām personām izbūvēt, modernizēt, ekspluatēt vai nomāt atbalstītu ostu infrastruktūru piešķir konkurenci nodrošinošā, pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu procedūrā; |
| --- | --- |

ii)

koncesijas vai cita veida pilnvarojumus trešām personām izbūvēt, modernizēt, ekspluatēt vai nomāt atbalstītu ostu infrastruktūru piešķir konkurenci nodrošinošā, pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu procedūrā;

| iii) | atbalstu nepiešķir ieguldījumiem ostu būvēs; |
| --- | --- |

iii)

atbalstu nepiešķir ieguldījumiem ostu būvēs;

| c) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir saskaņā ar šā punkta a) vai b) apakšpunktu galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 150 miljonus EUR. |
| --- | --- |

c)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir saskaņā ar šā punkta a) vai b) apakšpunktu galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 150 miljonus EUR.

6.   Atbalsts citai infrastruktūrai atbilst šādām prasībām:

| a) | atbalstu piešķir tikai šādiem projektiem:






  i) | ieguldījumiem sabiedrībai paredzētā ūdensapgādes un notekūdeņu infrastruktūrā; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstu piešķir tikai šādiem projektiem:

i)

ieguldījumiem sabiedrībai paredzētā ūdensapgādes un notekūdeņu infrastruktūrā;

| ii) | ieguldījumiem atkritumu reciklēšanā un sagatavošanā atkārtotai izmantošanai saskaņā ar šīs regulas 47. panta 1.–6. punktu, ciktāl tās mērķis ir apsaimniekot atkritumus, ko radījuši citi uzņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

ieguldījumiem atkritumu reciklēšanā un sagatavošanā atkārtotai izmantošanai saskaņā ar šīs regulas 47. panta 1.–6. punktu, ciktāl tās mērķis ir apsaimniekot atkritumus, ko radījuši citi uzņēmumi;

| iii) | ieguldījumiem pētniecības infrastruktūrā; |
| --- | --- |

iii)

ieguldījumiem pētniecības infrastruktūrā;

| iv) | ieguldījumiem inovācijas kopu infrastruktūras izbūvē vai modernizācijā; |
| --- | --- |

iv)

ieguldījumiem inovācijas kopu infrastruktūras izbūvē vai modernizācijā;

| b) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 100 miljonus EUR. |
| --- | --- |

b)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 100 miljonus EUR.

7.   Atbalsts vides aizsardzībai, tostarp klimata aizsardzībai, atbilst šādām prasībām:

| a) | atbalstu piešķir tikai šādiem projektiem:






  i) | ieguldījumiem, kas uzņēmumiem dod iespēju labot vai novērst saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi (tostarp klimata pārmaiņas) vai dabas resursiem, ciktāl šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vides aizsardzības standartus vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja Savienības standartu nav, vai uzskatāmi par savlaicīgu pielāgošanos turpmākiem Savienības vides aizsardzības standartiem; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstu piešķir tikai šādiem projektiem:

i)

ieguldījumiem, kas uzņēmumiem dod iespēju labot vai novērst saņēmēja darbības radītu kaitējumu fiziskajai videi (tostarp klimata pārmaiņas) vai dabas resursiem, ciktāl šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vides aizsardzības standartus vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, ja Savienības standartu nav, vai uzskatāmi par savlaicīgu pielāgošanos turpmākiem Savienības vides aizsardzības standartiem;

| ii) | uzņēmuma energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, ciktāl energoefektivitātes uzlabojumi nav veikti, lai nodrošinātu, ka uzņēmums atbilst jau pieņemtiem Savienības standartiem, pat ja tie vēl nav spēkā; |
| --- | --- |

ii)

uzņēmuma energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, ciktāl energoefektivitātes uzlabojumi nav veikti, lai nodrošinātu, ka uzņēmums atbilst jau pieņemtiem Savienības standartiem, pat ja tie vēl nav spēkā;

| iii) | piesārņotu vietu attīrīšanai ar nosacījumu, ka nav noteikta neviena juridiskā vai fiziskā persona, kas ir atbildīga par kaitējumu videi saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”, kā minēts 45. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

iii)

piesārņotu vietu attīrīšanai ar nosacījumu, ka nav noteikta neviena juridiskā vai fiziskā persona, kas ir atbildīga par kaitējumu videi saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem, atbilstoši principam “piesārņotājs maksā”, kā minēts 45. panta 3. punktā;

| iv) | pētījumiem vides jomā; |
| --- | --- |

iv)

pētījumiem vides jomā;

| v) | bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu stiprināšanai un atjaunošanai, ja attiecīgais pasākums veicina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, saglabāšanu vai atjaunošanu un laba ekosistēmu stāvokļa sasniegšanu vai tādu ekosistēmu aizsardzību, kuras jau ir labā stāvoklī; |
| --- | --- |

v)

bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu stiprināšanai un atjaunošanai, ja attiecīgais pasākums veicina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, saglabāšanu vai atjaunošanu un laba ekosistēmu stāvokļa sasniegšanu vai tādu ekosistēmu aizsardzību, kuras jau ir labā stāvoklī;

| b) | ciktāl atbalsta pasākumi attiecas uz pasākumiem energoefektivitātes uzlabošanai dzīvojamās ēkās, kā arī ēkās, kuras paredzētas ar sociālajiem pakalpojumiem saistītu darbību īstenošanai, atbalstu var piešķirt arī pasākumiem, kuru ietvaros vienlaikus uzlabo dzīvojamās ēkas energoefektivitāti un ievieš iekārtas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju uz vietas dzīvojamajā ēkā, uz kuru attiecas energoefektivitātes atbalsta pasākums, ievērojot šādus nosacījumus:






  i) | ieviestā iekārta, kura nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu uz vietas, ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju; tā var būt kombinēta ar akumulācijas iekārtu; |
| --- | --- | --- |

b)

ciktāl atbalsta pasākumi attiecas uz pasākumiem energoefektivitātes uzlabošanai dzīvojamās ēkās, kā arī ēkās, kuras paredzētas ar sociālajiem pakalpojumiem saistītu darbību īstenošanai, atbalstu var piešķirt arī pasākumiem, kuru ietvaros vienlaikus uzlabo dzīvojamās ēkas energoefektivitāti un ievieš iekārtas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju uz vietas dzīvojamajā ēkā, uz kuru attiecas energoefektivitātes atbalsta pasākums, ievērojot šādus nosacījumus:

i)

ieviestā iekārta, kura nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu uz vietas, ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju; tā var būt kombinēta ar akumulācijas iekārtu;

| ii) | tās iekārtas jauda, kura nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu uz vietas, drīkst pārsniegt ēkas iedzīvotāju kopējo patēriņu ne vairāk kā par 20 %; |
| --- | --- |

ii)

tās iekārtas jauda, kura nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu uz vietas, drīkst pārsniegt ēkas iedzīvotāju kopējo patēriņu ne vairāk kā par 20 %;

| iii) | atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtas uzstādītā jauda nedrīkst pārsniegt 500 kW; |
| --- | --- |

iii)

atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtas uzstādītā jauda nedrīkst pārsniegt 500 kW;

| iv) | atbalsta galīgais saņēmējs var būt ēkas īpašnieks vai īrnieks; |
| --- | --- |

iv)

atbalsta galīgais saņēmējs var būt ēkas īpašnieks vai īrnieks;

| c) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta a) un b) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 50 miljonus EUR; |
| --- | --- |

c)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam, kas minēts šā punkta a) un b) apakšpunktā, ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 50 miljonus EUR;

| d) | atbalsts ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem var būt saistīts arī ar energoefektivitātes līgumu noslēgšanas veicināšanu, ievērojot šādus nosacījumus:






  i) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz [30] miljonus EUR; |
| --- | --- | --- |

d)

atbalsts ēku energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem var būt saistīts arī ar energoefektivitātes līgumu noslēgšanas veicināšanu, ievērojot šādus nosacījumus:

i)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz [30] miljonus EUR;

| ii) | atbalstu sniedz kā aizdevumu vai kā garantiju; |
| --- | --- |

ii)

atbalstu sniedz kā aizdevumu vai kā garantiju;

| iii) | atbalstu sniedz MVU vai nelieliem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu; |
| --- | --- |

iii)

atbalstu sniedz MVU vai nelieliem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu;

| iv) | atbalstu sniedz tikai attiecībā uz energoefektivitātes līgumu noslēgšanu Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti (*12) 2. panta 27. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

iv)

atbalstu sniedz tikai attiecībā uz energoefektivitātes līgumu noslēgšanu Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti (*12) 2. panta 27. punkta nozīmē.

8.   Atbalsts pētniecībai, attīstībai, inovācijai un digitalizācijai atbilst šādām prasībām:

| a) | atbalstu var piešķirt:






  i) | fundamentālajiem pētījumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

atbalstu var piešķirt:

i)

fundamentālajiem pētījumiem;

| ii) | rūpnieciskajiem pētījumiem; |
| --- | --- |

ii)

rūpnieciskajiem pētījumiem;

| iii) | eksperimentālajai izstrādei; |
| --- | --- |

iii)

eksperimentālajai izstrādei;

| iv) | procesu vai organizatoriskajai inovācijai MVU; |
| --- | --- |

iv)

procesu vai organizatoriskajai inovācijai MVU;

| v) | inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem MVU; |
| --- | --- |

v)

inovācijas konsultāciju pakalpojumiem un inovācijas atbalsta pakalpojumiem MVU;

| vi) | MVU digitalizācijai; |
| --- | --- |

vi)

MVU digitalizācijai;

| b) | projektiem, uz kuriem attiecas šā punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts, kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 75 miljonus EUR. Projektiem, uz kuriem attiecas šā punkta a) apakšpunkta iv), v) un vi) punkts, kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz [30] miljonus EUR. |
| --- | --- |

b)

projektiem, uz kuriem attiecas šā punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts, kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 75 miljonus EUR. Projektiem, uz kuriem attiecas šā punkta a) apakšpunkta iv), v) un vi) punkts, kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir galīgajam saņēmējam vienam projektam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz [30] miljonus EUR.

9.   Papildus šā panta 2.–8. punktā paredzētajam saderības pamatojumam MVU vai nelieliem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu var arī tikt piešķirts atbalsts kā finansējums, kuru atbalsta no fonda InvestEU, ja:

| a) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 15 miljonus EUR un to sniedz:






  i) | mikrouzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

a)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 15 miljonus EUR un to sniedz:

i)

mikrouzņēmumiem;

| ii) | MVU, kuri vēl nav darbojušies nevienā tirgū vai ir darbojušies mazāk nekā 7 gadus kopš to pirmā komerciālās pārdošanas darījuma; |
| --- | --- |

ii)

MVU, kuri vēl nav darbojušies nevienā tirgū vai ir darbojušies mazāk nekā 7 gadus kopš to pirmā komerciālās pārdošanas darījuma;

| iii) | MVU, kas ienāk jaunā produktu vai ģeogrāfiskajā tirgū, ar nosacījumu, ka sākotnējam ieguldījumam ienākšanai jaunā produktu vai ģeogrāfiskajā tirgū jābūt lielākam par 50 % no gada vidējā apgrozījuma iepriekšējos 5 gados; |
| --- | --- |

iii)

MVU, kas ienāk jaunā produktu vai ģeogrāfiskajā tirgū, ar nosacījumu, ka sākotnējam ieguldījumam ienākšanai jaunā produktu vai ģeogrāfiskajā tirgū jābūt lielākam par 50 % no gada vidējā apgrozījuma iepriekšējos 5 gados;

| iv) | novatoriskiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

iv)

novatoriskiem uzņēmumiem;

| v) | MVU vai nelieliem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kuru galvenā darbības vieta atrodas atbalstāmajos apgabalos, ja finansējumu neizmanto darbības pārvietošanai, kā noteikts 2. panta 61.a punktā; vai |
| --- | --- |

v)

MVU vai nelieliem uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kuru galvenā darbības vieta atrodas atbalstāmajos apgabalos, ja finansējumu neizmanto darbības pārvietošanai, kā noteikts 2. panta 61.a punktā; vai

| b) | kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 2 miljonus EUR. |
| --- | --- |

b)

kopējā finansējuma nominālā summa, ko piešķir vienam galīgajam saņēmējam ar fonda InvestEU atbalstu, nepārsniedz 2 miljonus EUR.

56.f pants

Nosacījumi attiecībā uz atbalstu, kas ietverts komerciāli orientētos finanšu produktos, kurus atbalsta no fonda InvestEU

1.   Finansējumu galīgajiem saņēmējiem sniedz finanšu komercstarpnieki, kurus izraugās atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

2.   Finanšu komercstarpnieks, kas sniedz finansējumu galīgajam saņēmējam, patur vismaz 20 % riska darījumu vērtības katrā finansēšanas darījumā.

3.   Kopējā finansējuma nominālā summa, ko finanšu komercstarpnieks piešķir katram galīgajam saņēmējam, nepārsniedz 7,5 miljonus EUR.

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.)."

*9

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.)."

*9

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L [...]. [...], [...]. lpp.)."

*10

(*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.)."

*11

(*12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).”"

*12

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, ...

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.)”;

*1

(*2)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

*2

(*3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

*3

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).”;

*4

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;

*5

(*6)  Shēmām saskaņā ar šīs regulas 16. un 21. pantu prasību publicēt informāciju par katru piešķirto individuālo atbalstu, kurš pārsniedz 500 000 EUR, var atcelt attiecībā uz MVU, kuri nevienā tirgū nav veikuši nevienu komerciālas pārdošanas darījumu.”;

*6

(*7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).”;

*7

(*8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 481/2014 (2014. gada 4. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1299/2013 attiecībā uz īpašiem noteikumiem par sadarbības programmu izdevumu atbilstību (OV L 138, 13.5.2014., 45. lpp.).”;

*8

(*9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

*9

(*10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L [...]. [...], [...]. lpp.).

*10

(*11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

*11

(*12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).””

*12

---

(1)  OV L 248, 24.9.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.)

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1299/2013 (2013. gada 17. decembris) par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.).

3

(4)  OV L [...]. [...], [...]. lpp.

4

---

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/20

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9833 – KKR/Viridor)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 170/02)

Komisija 2020. gada 6. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9833. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9833. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 15. maijs

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0798 |
| JPY | Japānas jena | 115,53 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4576 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88738 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6695 |
| CHF | Šveices franks | 1,0513 |
| ISK | Islandes krona | 157,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,0568 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,589 |
| HUF | Ungārijas forints | 354,70 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5650 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8400 |
| TRY | Turcijas lira | 7,4689 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6805 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5231 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3693 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8145 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5397 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 332,60 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,0761 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6759 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5693 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 127,82 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6982 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,778 |
| RUB | Krievijas rublis | 79,6208 |
| THB | Taizemes bāts | 34,656 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,3172 |
| MXN | Meksikas peso | 25,8966 |
| INR | Indijas rūpija | 81,9885 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0798

JPY

Japānas jena

115,53

DKK

Dānijas krona

7,4576

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88738

SEK

Zviedrijas krona

10,6695

CHF

Šveices franks

1,0513

ISK

Islandes krona

157,50

NOK

Norvēģijas krona

11,0568

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,589

HUF

Ungārijas forints

354,70

PLN

Polijas zlots

4,5650

RON

Rumānijas leja

4,8400

TRY

Turcijas lira

7,4689

AUD

Austrālijas dolārs

1,6805

CAD

Kanādas dolārs

1,5231

HKD

Hongkongas dolārs

8,3693

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8145

SGD

Singapūras dolārs

1,5397

KRW

Dienvidkorejas vona

1 332,60

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,0761

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6759

HRK

Horvātijas kuna

7,5693

IDR

Indonēzijas rūpija

16 127,82

MYR

Malaizijas ringits

4,6982

PHP

Filipīnu peso

54,778

RUB

Krievijas rublis

79,6208

THB

Taizemes bāts

34,656

BRL

Brazīlijas reāls

6,3172

MXN

Meksikas peso

25,8966

INR

Indijas rūpija

81,9885

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/22

---

Īpašais ziņojums Nr. 12/2020

“Eiropas Investīciju konsultāciju centrs: izveidots, lai veicinātu ieguldījumus ES, taču Centra ietekme joprojām ir ierobežota”

(2020/C 170/04)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 12/2020 “Eiropas Investīciju konsultāciju centrs: izveidots, lai veicinātu ieguldījumus ES, taču Centra ietekme joprojām ir ierobežota”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/23

---

VALSTS ATBRĪVOJUMI AZARTSPĒĻU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJIEM NO VALSTS NOTEIKUMIEM, AR KURIEM TRANSPONĒ DIREKTĪVU (ES) 2015/849 (NELIKUMĪGI IEGŪTU LĪDZEKĻU LEGALIZĀCIJAS NOVĒRŠANAS DIREKTĪVA)

Saraksts ar dalībvalstīm, kuras ir nolēmušas konkrētu azartspēļu pakalpojumu sniedzējus atbrīvot no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai

(2020/C 170/05)

Ja dalībvalsts nolemj konkrētu azartspēļu pakalpojumu sniedzējus pilnībā vai daļēji atbrīvot no valsts noteikumiem, ar kuriem transponē šo direktīvu, tā paziņo Komisijai par šādu lēmumu, pievienojot pamatojumu, kas balstīts uz specifisku riska izvērtējumu. Dalībvalsts šādu paziņojumu var sniegt vai atsaukt jebkurā laikā. Komisija šādus lēmumus dara zināmus pārējām dalībvalstīm.

Dalībvalstis, kuras līdz 2020. gada martam bija paziņojušas Komisijai par šādiem lēmumiem, ir:

| Dalībvalsts | Atbrīvotais(-ie) azartspēļu pakalpojumu sniedzējs(-i) |
| --- | --- |
| Beļģija | Saskaņā ar 2017. gada 18. septembra Likuma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu 5.1. pantu:
  Valsts loterija. |
| Čehija | Saskaņā ar 2008. gada 5. jūnija Likumu Nr. 253/2008 par atsevišķiem pasākumiem, kas vērsti pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu leģitimāciju un terorisma finansēšanu:






  — | bingo spēles vai tombolas, |

Dalībvalsts

Atbrīvotais(-ie) azartspēļu pakalpojumu sniedzējs(-i)

Beļģija

Saskaņā ar 2017. gada 18. septembra Likuma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu 5.1. pantu:

Valsts loterija.

Čehija

Saskaņā ar 2008. gada 5. jūnija Likumu Nr. 253/2008 par atsevišķiem pasākumiem, kas vērsti pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu leģitimāciju un terorisma finansēšanu:

—

bingo spēles vai tombolas,

| — | naudas loterijas, |
| --- | --- |

—

naudas loterijas,

| — | mantu loterijas, |
| --- | --- |

—

mantu loterijas,

| — | momentloterijas un/vai skaitļu loterijas. |
| --- | --- |

—

momentloterijas un/vai skaitļu loterijas.

Dānija

Saskaņā ar 2017. gada 8. jūnija Likuma Nr. 651 par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu 1. panta 5. punktu un 2017. gada 26. jūnija Paziņojumu par dažu spēļu daļēju atbrīvojumu no tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu:

| — | vietējie prognožu konkursi, |
| --- | --- |

—

vietējie prognožu konkursi,

| — | bingo spēles, |
| --- | --- |

—

bingo spēles,

| — | tombolas, |
| --- | --- |

—

tombolas,

| — | spēļu automāti, kas piedāvā naudas laimestus, |
| --- | --- |

—

spēļu automāti, kas piedāvā naudas laimestus,

| — | loterijas, Klasselotteriet (“klašu loterijas”) un bezpeļņas loterijas, |
| --- | --- |

—

loterijas, Klasselotteriet (“klašu loterijas”) un bezpeļņas loterijas,

| — | klātienes pokers, |
| --- | --- |

—

klātienes pokers,

| — | tiešsaistes bingo, |
| --- | --- |

—

tiešsaistes bingo,

| — | menedžeru spēles, |
| --- | --- |

—

menedžeru spēles,

| — | konkursi, kuros dalība notiek ar SMS vai līdzīgas sistēmas starpniecību. |
| --- | --- |

—

konkursi, kuros dalība notiek ar SMS vai līdzīgas sistēmas starpniecību.

Igaunija

Kā noteikts Igaunijas 2008. gada 15. oktobra Azartspēļu likuma 6. pantā saskaņā ar 2017. gada 26. oktobra Likumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu:

| — | komerciālās loterijas. |
| --- | --- |

—

komerciālās loterijas.

Somija

Saskaņā ar 2017. gada 28. jūnija Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas likuma (444/2017) 1. nodaļas 3. panta 4. punktu:

| — | spēļu automāti, ko tur ārpus kazino. |
| --- | --- |

—

spēļu automāti, ko tur ārpus kazino.

Vācija

Kā minēts 2017. gada Likuma par peļņas no smagiem noziedzīgiem nodarījumiem konstatēšanu (“Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas likums”) 2. panta 1. punkta 15. apakšpunktā:

| — | totalizatori, ko rīko apvienības, saskaņā ar Likuma par derību rīkošanu skriešanās sacīkstēs un loterijām 1. pantu, |
| --- | --- |

—

totalizatori, ko rīko apvienības, saskaņā ar Likuma par derību rīkošanu skriešanās sacīkstēs un loterijām 1. pantu,

| — | bingo spēles, |
| --- | --- |

—

bingo spēles,

| — | azartspēļu automāti ārpus kazino saskaņā ar Rūpniecības kodeksa 33.c pantu, |
| --- | --- |

—

azartspēļu automāti ārpus kazino saskaņā ar Rūpniecības kodeksa 33.c pantu,

| — | valsts tiesību aktos atļautās loterijas un sociālās loterijas. |
| --- | --- |

—

valsts tiesību aktos atļautās loterijas un sociālās loterijas.

Īrija

Kā definēts 2010. gada Krimināltiesību (nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas) likuma 25. panta 8. punktā (ar grozījumiem) un Normatīvā instrumenta 487/2018 3. noteikumā:

| — | bingo spēles, |
| --- | --- |

—

bingo spēles,

| — | spēļu un atrakciju zāles, |
| --- | --- |

—

spēļu un atrakciju zāles,

| — | loterijas, |
| --- | --- |

—

loterijas,

| — | klātienes pokers. |
| --- | --- |

—

klātienes pokers.

Zviedrija

Saskaņā ar Likuma par pasākumiem, kas vērsti pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu (SFS 2017:630) 20. pantu un Zviedrijas Azartspēļu iestādes noteikumiem un vispārīgo ieteikumu: 2017:2

| — | bingo spēles, ko rīko ar Azartspēļu iestādes atļauju saskaņā ar Loterijas likuma (1994:1000) 42. panta pirmās daļas otro teikumu, |
| --- | --- |

—

bingo spēles, ko rīko ar Azartspēļu iestādes atļauju saskaņā ar Loterijas likuma (1994:1000) 42. panta pirmās daļas otro teikumu,

| — | mantu spēļu automāti, |
| --- | --- |

—

mantu spēļu automāti,

| — | naudas spēļu automāti un žetonu automāti, ko izmanto saskaņā ar Loteriju likuma 26. pantā paredzēto atļauju, |
| --- | --- |

—

naudas spēļu automāti un žetonu automāti, ko izmanto saskaņā ar Loteriju likuma 26. pantā paredzēto atļauju,

| — | loterijas, kas veiktas saskaņā ar atļauju vai reģistrāciju atbilstoši Loteriju likuma 16. un 17. pantam un ko organizē apvienības, kuras galvenokārt darbojas tikai vienā pašvaldībā, vai, ja loterijas rīko vairākās pašvaldībās, vienā reģionā, |
| --- | --- |

—

loterijas, kas veiktas saskaņā ar atļauju vai reģistrāciju atbilstoši Loteriju likuma 16. un 17. pantam un ko organizē apvienības, kuras galvenokārt darbojas tikai vienā pašvaldībā, vai, ja loterijas rīko vairākās pašvaldībās, vienā reģionā,

| — | loterijas, ko rīko saskaņā ar Loteriju likuma 16. pantā minēto atļauju un ko izlozē vairāk nekā vienā reģionā, |
| --- | --- |

—

loterijas, ko rīko saskaņā ar Loteriju likuma 16. pantā minēto atļauju un ko izlozē vairāk nekā vienā reģionā,

| — | “īstās loterijas” atbilstīgi Loteriju likuma 4. pantam, kuras rīko saskaņā ar Loteriju likuma 45. pantā minēto atļauju un kuras izplata ar aģenta starpniecību, |
| --- | --- |

—

“īstās loterijas” atbilstīgi Loteriju likuma 4. pantam, kuras rīko saskaņā ar Loteriju likuma 45. pantā minēto atļauju un kuras izplata ar aģenta starpniecību,

| — | rulete, metamo kauliņu un kāršu spēles, kas tiek rīkotas saskaņā ar Loteriju likuma 32. pantu. |
| --- | --- |

—

rulete, metamo kauliņu un kāršu spēles, kas tiek rīkotas saskaņā ar Loteriju likuma 32. pantu.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 170/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Deutsche Asphalt GmbH (“Deutsche Asphalt”, Vācija), ko kontrolē STRABAG SE (“STRABAG group”, Austrija), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH (“Deutsche Asphalt”, Vācija), ko kontrolē STRABAG SE (“STRABAG group”, Austrija),

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (“KEMNA BAU”, Vācija), |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (“KEMNA BAU”, Vācija),

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG (“Heideasphalt”), jaunizveidots kopuzņēmums Vācijā. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG (“Heideasphalt”), jaunizveidots kopuzņēmums Vācijā.

Deutsche Asphalt un KEMNA BAU Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Heideasphalt.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

2.

| — | STRABAG ir pasaules mēroga būvniecības grupa, kas darbojas visās būvniecības nozares jomās, jo īpaši transporta infrastruktūras, ēku, inženierpakalpojumu, sliežu ceļu un dzelzceļa būvniecības, ar būvniecību saistīto pakalpojumu (objektu apsaimniekošanas) jomā, kā arī izejvielu un celtniecības materiālu ieguves un tirdzniecības jomā. STRABAG jo īpaši ar Deutsche Asphalt starpniecību nodarbojas ar dažāda veida asfalta ražošanu asfalta pamata kārtām, asfalta saistslāņiem un asfalta dilumkārtām, |
| --- | --- |

—

STRABAG ir pasaules mēroga būvniecības grupa, kas darbojas visās būvniecības nozares jomās, jo īpaši transporta infrastruktūras, ēku, inženierpakalpojumu, sliežu ceļu un dzelzceļa būvniecības, ar būvniecību saistīto pakalpojumu (objektu apsaimniekošanas) jomā, kā arī izejvielu un celtniecības materiālu ieguves un tirdzniecības jomā. STRABAG jo īpaši ar Deutsche Asphalt starpniecību nodarbojas ar dažāda veida asfalta ražošanu asfalta pamata kārtām, asfalta saistslāņiem un asfalta dilumkārtām,

| — | KEMNA BAU darbojas dažādos satiksmes maršrutu būvniecības tirgus posmos. Uzņēmums jo īpaši nodarbojas ar izejvielu ieguvi karjeros un grants atradnēs, asfalta maisījuma ražošanu un izplatīšanu, kā arī būvniecību (asfalta ceļu būvi, specializētu betona būvniecību, bruģēšanu). Turklāt tas iesaistās zemesdarbos, kanalizācijas darbos, atkritumu poligonu un dzelzceļa būvniecībā, ēku remontdarbos un in situ betona aizsargsienu ražošanā, |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU darbojas dažādos satiksmes maršrutu būvniecības tirgus posmos. Uzņēmums jo īpaši nodarbojas ar izejvielu ieguvi karjeros un grants atradnēs, asfalta maisījuma ražošanu un izplatīšanu, kā arī būvniecību (asfalta ceļu būvi, specializētu betona būvniecību, bruģēšanu). Turklāt tas iesaistās zemesdarbos, kanalizācijas darbos, atkritumu poligonu un dzelzceļa būvniecībā, ēku remontdarbos un in situ betona aizsargsienu ražošanā,

| — | Heideasfalt Vitingenā ekspluatēs asfalta rūpnīcu, ko pašlaik ekspluatē Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

Heideasfalt Vitingenā ekspluatēs asfalta rūpnīcu, ko pašlaik ekspluatē Deutsche Asphalt.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasta adrese: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/27

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 170/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt pret grozījumu pieteikumu iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“PECORINO SICILIANO”

ES Nr.: PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Jaunā “Pecorino Siciliano” aizsardzības asociācija)

| Galvenais birojs: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

Galvenais birojs:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

Epasts: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Sertificēta epasta adrese: pecorinosicilianodop@pec.it

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano veido “Pecorino Siciliano” ražotāji, un tā ir pilnvarota iesniegt grozījumu pieteikumu saskaņā ar Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktu.

2.   Dalībvalsts vai Trešā Valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☐

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☐ | Saikne |
| --- | --- |

☐

Saikne

| ☒ | Marķēšana |
| --- | --- |

☒

Marķēšana

| ☒ | Cits: pašreizējā specifikācijā neiekļautie punkti ir norādīti turpmāk: “Izcelsmes apliecinājums”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, “Pārbaudes” |
| --- | --- |

☒

Cits: pašreizējā specifikācijā neiekļautie punkti ir norādīti turpmāk: “Izcelsmes apliecinājums”, “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”, “Pārbaudes”

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Jānorāda, ka ACVN “Pecorino Siciliano” specifikācijas grozījuma mērķis galvenokārt ir konsolidēt specifikāciju vienotā dokumentā.

“Pecorino Siciliano” tika reģistrēts kā ACN 1996. gada 26. jūnija Regulā (EK) Nr. 1107/96 saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantu. Reģistrācija tika veikta, pamatojoties uz šādiem dokumentiem: prezidenta 1955. gada 30. oktobra Dekrētu Nr. 1269, ar ko atzīst cilmes vietas nosaukumus Itālijā, 19 lappušu garu dokumentu Pecorino Siciliano D.O.P. un kopsavilkuma lapu.

Produkta apraksts

“Tuma” un “Primo sale” veida siers, kas tika laists tirgū attiecīgi uzreiz pēc ražošanas un pēc aptuveni 10 dienām, vairs neatbilst komerciālajām vajadzībām, jo pēdējos gados tirgū radies pieprasījums pēc produkta ar minimālu nogatavināšanu. Attiecīgi šā grozījuma mērķis ir noteikt 20 dienu ilgu minimālo nogatavināšanas periodu, tādējādi atceļot iepriekš minētos veidus un ieviešot “Fresco” veidu.

Tas ir nepieciešams, lai “Pecorino Siciliano” varētu iegūt īpašības, ar kādām tas atšķiras no citu veidu siera, kas pagatavots no pasterizēta aitas piena. Minimālais nogatavināšanas periods ir vajadzīgs tādēļ, lai varētu iedarboties pie vietējiem celmiem piederošās pienskābes baktērijas un to fermenti, mikroorganismi, kas atrodami svaigpienā un koka tvertnēs, kuras izmanto recināšanā, pievienojot renetu (himozīna fermentu).

Papildus “Fresco” veida ieviešanai “Secondo sale” veidu pārdēvē par “Semistagionato”, lai izmantotu terminoloģiju, kas patērētājiem ir vieglāk saprotama, un atšķirtu produktu, pamatojoties uz nogatavināšanas periodu.

Dažādu produktu veidu īpašības ir noteiktas un aprakstītas sīkāk, izklāstot parametrus, kas attiecas uz nogatavināšanu un izturēšanu, formu, lielumu, masu, mizas un siera masas īpašībām, organoleptiskajām īpašībām un tauku saturu.

Nedaudz grozīts katra siera rituļa augstums un maksimālā masa. Pašreizējā specifikācijā noteiktais rituļa augstums 10–18 cm ir grozīts uz 10–25 cm. Pašreizējā specifikācijā noteiktā masa 4–12 kg ir grozīta uz 3–14 kg.

Šie labojumi veikti, reaģējot uz dažu maza ražošanas apjoma siernieku lūgumiem; šie siera meistari uzsvēruši, ka nepieciešama lielāka elastība, lai pielāgotu siera ražošanu pieejamajam piena apjomam.

Ir atcelts ierobežojums ražot sieru no jūnija līdz oktobrim.

Tādējādi ierobežojuma atcelšana ir atbilde uz skaidrajām ražotāju prasībām; tie pieprasa tiesības ražot ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru arī vasarā. Faktiski gandrīz visas pašreiz Sicīlijā audzētās aitu šķirnes var viegli izmantot sezonālā ražošanā. Aitas pienu Sicīlijā ražo gandrīz visa gada garumā; lielākais apjoms tiek sasniegts pavasarī, bet samazinājums – vasarā. Tādējādi piena pieejamība vasarā ļauj “Pecorino Siciliano” ražot tajā pašā sezonā; tas īpaši attiecas uz “Fresco” un “Stagionato” veidiem, pēc kuriem vasarā ir lielākais pieprasījums no patērētājiem, galvenokārt visiem tūristiem, kas masveidā ierodas salā, lai nogaršotu tipiskus Sicīlijas produktus.

Tādējādi iepriekšējā redakcija bija šāda:

““Pecorino Siciliano” klasiskajai formai ir plakanas vai nedaudz ieliektas malas un groza nospiedums; rituļa augstums ir 10–18 cm, bet masa – no 4 kg līdz 12 kg; atkarībā no ražošanas metodēm iespējamas abu īpašību variācijas.

“Tuma”: galda siers ar saldenu garšu, pateicoties augstajam laktozes saturam, vēl nav fermentēts. Patērē uzreiz pēc ražošanas.

“Primo Sale”: galda siers, nedaudz un īsu laiku sālīts ar sausu smalko sāli. Patērē aptuveni 10 dienās pēc pagatavošanas. Gaidāmā aminoskābju atbrīvošanās, ko izraisa kazeīna sākotnējā noārdīšanās, ļauj saglabāt piena sākotnējās sastāvdaļas, piešķirot patīkamu garšu.

“Secondo Sale”: galda un rīvējamais siers, pastāvīgi maigs un ar izteiktu garšu, atgādina izcelsmes šķirnes, iesālīts ar sausu sāli vai iemērcot piesātinātā sāls šķīdumā.

Patērē 45–90 dienās pēc ražošanas.

Parasti smalkās organoleptiskās īpašības rada aminoskābju apvienošanās, lipīdu sākotnējās noārdīšanas produkti un piena sākotnējās sastāvdaļas.

“Stagionato”: klasiskais “Pecorino Siciliano” siers, kura īpašības to atšķir no pārējiem nogatavinātajiem “Pecorino” sieriem, kas ražoti Itālijā. Pilnīgi nogatavināts 4–6 mēnešu laikā pēc ražošanas. Siers rīvēšanai ar graudainu struktūru.”

Jaunā redakcija ir šāda:

“Produkta apraksts

| 2.1. | Kad ar ACVN “Pecorino Siciliano” marķētu sieru nodod patēriņam, tas ir cilindriskas formas siers ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmētam sieram, kas nodots patēriņam kā “Fresco” (svaigs), “Semistagionato” (daļēji nogatavināts) un “Stagionato” (nogatavināts), ir šādas īpašības: | “Fresco”







  — | nogatavinājums: 20–30 dienas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

“Fresco”

—

nogatavinājums: 20–30 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm,

| — | masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: nav mizas, balta vai salmdzeltena ārējā kārta, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: nav mizas, balta vai salmdzeltena ārējā kārta, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: balta vai salmdzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: balta vai salmdzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas, |
| --- | --- |

—

garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas; |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas;

| | “Semistagionato”







  — | izturēšana: 45–90 dienas, |
| --- | --- | --- |

“Semistagionato”

—

izturēšana: 45–90 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm,

| — | masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: viegli salmdzeltena garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: viegli salmdzeltena garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: salmdzeltena līdz izteikti dzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: salmdzeltena līdz izteikti dzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas, |
| --- | --- |

—

garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas; |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas;

| | “Stagionato”







  — | izturēšana: vismaz 120 dienas, |
| --- | --- | --- |

“Stagionato”

—

izturēšana: vismaz 120 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 15 cm līdz 30 cm, bet rituļa augstumam – no 15 cm līdz 25 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 15 cm līdz 30 cm, bet rituļa augstumam – no 15 cm līdz 25 cm,

| — | masa: no 6 kg līdz 14 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 6 kg līdz 14 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: dzeltenīga garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: dzeltenīga garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: salmdzeltena krāsa, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: salmdzeltena krāsa, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: raksturīgi pikanta, |
| --- | --- |

—

garša: raksturīgi pikanta,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas. |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas.

Ražošanas metode

Ražošanas metode

Iepriekšējā specifikācijā informācija par ražošanas metodi ir iekļauta iepriekš minētajos dokumentos. Tādējādi tika izstrādāts turpmāk norādītais punkts, kurā konsolidēta dokumentos iekļautā informācija par ražošanas metodi un pielāgota spēkā esošajiem noteikumiem.

Vienīgais grozījums ir pēdējā rindkopa, kurā apkopots nogatavināšanas laiks “Fresco”, “Semistagionato” un “Stagionato” veida sieram saskaņā ar produkta aprakstu.

“5. punkts

RAŽOŠANAS METODE

Ar ACVN “Pecorino Siciliano” marķēto sieru ražo no svaiga pilnpiena, kuru iegūst no dažādu šķirņu un krustotu šķirņu aitām, kas ietilpst ganāmpulkos specifikācijas 3. punktā minētajā ražošanas apgabalā.

Aitas baro ar dabisku un/vai kultivētu ganību zāli, svaigu lopbarību, sienu un salmiem. Siena un salmu gadījumā vismaz 80 % sausnas gadā iegūst no vienotā dokumenta 4. punktā minētā ražošanas apgabala. Barību var papildināt ar labību, pākšaugiem un parastajiem vai kompleksajiem koncentrātiem. Aitu ēdināšanai aizliegts izmantot jebkādus produktus, kas iegūti no dzīvniekiem, augus vai āboliņa, tapiokas un maniokas daļas (piemēram, sēklas). Aizliegts izmantot arī skābbarību un skābsienu.

Piens jāsavāc no vienas vai divām slaukšanas reizēm un jāapstrādā 24 stundu laikā pēc pirmās slaukšanas reizes. Tādējādi ļauts pienu sasaldēt ar noteikumu, ka pilnīgi ievēro spēkā esošajos attiecīgajos tiesību aktos paredzētās minimālās vērtības. Pienu filtrē, izmantojot pareizos sietus un/vai auduma filtrus, pēc tam karsē, tradicionāli izmantojot tērauda vai alvota vara katlus, līdz maksimāli 40 °C temperatūrai un lej koka tvertnē [siera vannā]. Kamēr piena temperatūra ir robežās no 36 °C līdz 40 °C, tam pievieno no jēra kuņģa glumenieka iegūtu renetu (himozīna fermentu).

Piena recināšanā izmantoto himozīnu iegūst no specifikācijā minēto šķirņu piena jēru kuņģa glumenieka. Tas jāiegūst specifikācijas 3. punktā minētajā ražošanas apgabalā. Pirms izmantošanas himozīnu šķīdina remdenā ūdenī un pēc tam filtrē. Uz 100 litriem piena izmanto 10–30 gramus himozīna. Recināšanas laiks ir 40–50 minūtes, proti, kamēr lāpstiņa koka tvertnē saglabā vertikālu stāvokli.

Kad izveidojas receklis, tas jāsagraiza ļoti mazos gabaliņos, izmantojot koka nūjiņu vai lāpstiņu, kura vienā galā ir izliekta uz āru un vienmērīgi sadala recekli, lai iegūtu gabaliņus rīsu graudu lielumā. Šķidrumu atdala, recekļa sadalīšanas procesā pievienojot karstu ūdeni (70–90 °C). Tvertnes apakšā esošie recekļi tiek atstāti nostāvēties uz 5–10 minūtēm, lai ļautu tiem saplūst kopā. Tad sieru izņem no tvertnes, sadala gabalos, ievieto niedru grozos un presē ar rokām. Šajā posmā “Fresco” un “Semistagionato” veidam var pievienot melnus pipara graudiņus. Melnie pipara graudiņi iepriekš uz dažām sekundēm jāapstrādā ar karstu ūdeni, kura temperatūra pārsniedz 80 °C. Pēc tam recekļus atstāj grozos uz 1–2 stundām; šajā laikā iegūst rikotu. Tad sieru ar sūkalām pa virsu karsē koka tvertnēs 3–4 stundas. Pēc karsēšanas zem sūkalām sieru izņem no niedru groziem, lai to varētu apgriezt un lai tas iegūtu raksturīgo groza nospiedumu. Kad sieru pagriež, tam uzlīmē kazeīna etiķeti, lai garantētu tā izsekojamību. Kazeīna etiķetes ir ovālas, lielā ass – 10 cm, bet mazā ass – 6 cm.

Sieram 24–48 stundas istabas temperatūrā ļauj sacietēt, tad to iesāla ar sausu sāli vai sāls šķīdumā, līdz tas sasniedz optimālo sālījuma pakāpi. Tad to atstāj uz plauktiem, kas izgatavoti no neapstrādātas koksnes, telpās, kurās temperatūra ir 14–18 °C, bet mitrums pārsniedz 75 %; sieru glabā plauktos 20–30 dienas “Fresco” gadījumā, 60–90 dienas “Semistagionato” gadījumā un vismaz 4 mēnešus “Stagionato” gadījumā.”

Marķēšana

Marķēšana

Visus marķējuma jautājumus līdz šim neatkarīgi regulējusi ražotājgrupa. Tādēļ ir nolemts specifikācijai pievienot turpmāk minēto punktu par marķēšanu. Marķēšanas noteikumu pievienošana specifikācijai un nosaukuma logotipa noteikšana ļaus patērētājiem ātri identificēt produktu. Tie arī padarīs reklāmas kampaņas efektīvākas, nodrošinot attēlu, kas ir kopīgs visiem ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmētā siera ražotājiem.

“8. punkts

MARĶĒŠANA UN NOFORMĒŠANA

Ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru no citiem atšķir šādā veidā:

| a) | uz siera masas:
  ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru var pārdot vienā gabalā un/vai pa daļām kā “Fresco”, “Semistagionato” un “Stagionato”. Visu triju veidu sieram ir ražotāja īpašā zīme (CE zīme) un cilmes vietas nosaukuma zīme (kazeīna etiķete). “Stagionato” papildus šīm divām zīmēm pievieno arī trešo zīmi zīmola veidā.
  “Fresco” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Fresco” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī sešu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 999999) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas simbola attēls.

  Tipa “Semistagionato” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Semistagionato” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī sešu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 999999) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas attēls.

  Tipa “Stagionato” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Stagionato” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī piecu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 67150) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas simbola attēls.

  Uz tās pašas siera malas jānorāda ražotāja identifikācijas zīme.
  Zīmola zīme, kas nepieciešama tikai tipam “Stagionato”, ir aplis ar 8 cm lielu diametru, tā iekšpusē ir lokveida uzraksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 30, fonts Comic Sans, un “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 30, fonts Arial. Trinakrijas simbola attēls ir centrā. Identificējošais logotips tiek izvietots vismaz uz vienas siera puses tikai pēc tam, kad siers izturēts 120 dienas, sākot no ražošanas datuma; |
| --- | --- |

a)

uz siera masas:

ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru var pārdot vienā gabalā un/vai pa daļām kā “Fresco”, “Semistagionato” un “Stagionato”. Visu triju veidu sieram ir ražotāja īpašā zīme (CE zīme) un cilmes vietas nosaukuma zīme (kazeīna etiķete). “Stagionato” papildus šīm divām zīmēm pievieno arī trešo zīmi zīmola veidā.

“Fresco” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Fresco” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī sešu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 999999) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas simbola attēls.

Tipa “Semistagionato” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Semistagionato” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī sešu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 999999) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas attēls.

Tipa “Stagionato” gadījumā uz kazeīna etiķetes jānorāda teksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 20, fonts Arial, “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 15, fonts Arial, “Stagionato” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 14, fonts Arial, kā arī piecu ciparu sērijas identifikācijas numurs (piemēram, 67150) melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 62, fonts Arial Bold. Ovāla iekšpusē pa kreisi no sērijas numura atrodas Trinakrijas simbola attēls.

Uz tās pašas siera malas jānorāda ražotāja identifikācijas zīme.

Zīmola zīme, kas nepieciešama tikai tipam “Stagionato”, ir aplis ar 8 cm lielu diametru, tā iekšpusē ir lokveida uzraksts “Pecorino Siciliano” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 30, fonts Comic Sans, un “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), lielums 30, fonts Arial. Trinakrijas simbola attēls ir centrā. Identificējošais logotips tiek izvietots vismaz uz vienas siera puses tikai pēc tam, kad siers izturēts 120 dienas, sākot no ražošanas datuma;

| b) | uz iepakojuma:
  uz visu sieru (ko tirgo gan vienā gabalā, gan pa daļām) iepakojuma ir etiķete ar identificējošo logotipu un tekstu “Pecorino Siciliano D.O.P.”, kā arī ar tiesību aktos prasīto informāciju. Fasētiem siera gabaliem jāietver daļa no siera rituļa un/vai puses kā cilmes vietas pierādījums. Etiķete nav nepieciešama, ja produkts ir iepakots tirdzniecības vietā un tādējādi ir uzskatāms par iepriekš fasētu. Ir atļauts arī izmantot norādes un/vai attēlus, kuros minēti nosaukumi, uzņēmuma nosaukumi vai kolektīvas vai individuālas preču zīmes, ar noteikumu, ka tie nav cildinoši un nevar sniegt maldinošu informāciju pircējam. Visiem ar šo ACVN apzīmētā produkta ražotājiem ir garantēta piekļuve identificējošajam logotipam.
  Uz iepakojuma izvietotajam identificējošajam logotipam jāatbilst turpmāk norādītajiem noteikumiem.






  1. | Parādīta pilnā preču zīme. |
| --- | --- | --- |

b)

uz iepakojuma:

uz visu sieru (ko tirgo gan vienā gabalā, gan pa daļām) iepakojuma ir etiķete ar identificējošo logotipu un tekstu “Pecorino Siciliano D.O.P.”, kā arī ar tiesību aktos prasīto informāciju. Fasētiem siera gabaliem jāietver daļa no siera rituļa un/vai puses kā cilmes vietas pierādījums. Etiķete nav nepieciešama, ja produkts ir iepakots tirdzniecības vietā un tādējādi ir uzskatāms par iepriekš fasētu. Ir atļauts arī izmantot norādes un/vai attēlus, kuros minēti nosaukumi, uzņēmuma nosaukumi vai kolektīvas vai individuālas preču zīmes, ar noteikumu, ka tie nav cildinoši un nevar sniegt maldinošu informāciju pircējam. Visiem ar šo ACVN apzīmētā produkta ražotājiem ir garantēta piekļuve identificējošajam logotipam.

Uz iepakojuma izvietotajam identificējošajam logotipam jāatbilst turpmāk norādītajiem noteikumiem.

1.

Parādīta pilnā preču zīme.

| 2. | Ārējā daļā gar viļņaino ārējo līniju sarkanajā (RGB = R160 G0 B0) ietvarā no kreisās uz labo pusi ar baltiem burtiem fontā Verdana Bold rakstīts teksts “PECORINO SICILIANO”. |
| --- | --- |

2.

Ārējā daļā gar viļņaino ārējo līniju sarkanajā (RGB = R160 G0 B0) ietvarā no kreisās uz labo pusi ar baltiem burtiem fontā Verdana Bold rakstīts teksts “PECORINO SICILIANO”.

| 3. | Logotipa iekšējā daļā uz apaļā baltā fona izvietots stilizēts attēls ar aitas galvu, kas uzzīmēta ar melnu (CMYK = K100) līniju. |
| --- | --- |

3.

Logotipa iekšējā daļā uz apaļā baltā fona izvietots stilizēts attēls ar aitas galvu, kas uzzīmēta ar melnu (CMYK = K100) līniju.

| 4. | Zem šā attēla izvietots teksts “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), fontā Arial Bold. |
| --- | --- |

4.

Zem šā attēla izvietots teksts “D.O.P.” melnā krāsā (CMYK = K100), fontā Arial Bold.

| 5. | Proporciju un formu saglabāšana. |
| --- | --- |

5.

Proporciju un formu saglabāšana.

Cits

Cits

Saikne

Saikne

Reģistrācijas pamatā esošajā dokumentācijā un kopsavilkuma lapā iekļautā informācija ir konsolidēta, lai saskaņotu produkta specifikāciju ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta prasībām.

“6. punkts

SAIKNE AR APGABALU

“Pecorino Siciliano” ir puskarsēts, presēts aitas siers. Siera ražošanā izmantotā piena īpatnības un organoleptiskās īpašības ir cieši saistītas ar ganībām, kas piešķir pienam unikālas īpašības, kādas citur nav iegūstamas. Daudzi zinātniski pētījumi ir pierādījuši, kā ganības un to augi ietekmē piena produktus, proti, to ķīmisko un aromātisko sastāvu. Turklāt no Sicīlijas jēriem iegūta pastveida himozīna izmantošana piešķir sieram tā fermentatīvo sastāvu, kas nodrošina tādu smaržu un garšu, kādas nav atrodamas citos aitas sieros. Vēsturiska, taču atjautīga ražošanas metode, kas ietver tradicionālus instrumentus, no kuriem daži izgatavoti no koka, vēl vairāk veicina īpašības, kas dara “Pecorino Siciliano” par unikālu produktu.

Sicīlija ar tai raksturīgo ainavisko vidi ir lieliski piemērota vieta “Pecorino Siciliano” ražošanai. Salas iekšējo daļu veido nevienmērīgi māla, krīta un kaļķakmens pakalni. Sicīlijas vistālāk uz rietumiem esošajā daļā un Egadu salās ir māla un smilšakmens augsnes. Lipāru salās, Ustikas salās un Pantellērijā ir vulkāniskās augsnes. Sicīlijas līdzenumi ir aluviāli un ļoti norobežoti, tajos ir ļoti auglīgas augsnes un augsts kālija līmenis. Šajā vidē esošajās dabiskajās un kultivētajās ganībās ir daudz savvaļas augu un vietējo ekotipu, kas nosaka piena īpašības un sastāvu, nodrošinot galaprodukta unikālo garšu.

“Pecorino Siciliano” ražošanas apgabala klimats dažādos salas apgabalos ievērojami atšķiras atkarībā no ģeogrāfiskā platuma un reljefa atšķirībām. Tomēr tas uzskatāms par Vidusjūras klimatu. Turklāt tas iedalāms vairākos mikroklimatos, kādi veidojas kalnu saskarē ar jūru. Kopumā piekrastes apgabalos ir karsts, sauss un vējains klimats, bet iekšzemē klimats ir mērens un mitrs. Piekrastē nokrišņu daudzums ir mazs, bet augstākos apgabalos – bagātīgs. Nokrišņi galvenokārt vērojami ziemā.

Aitu audzēšana un siera gatavošana Sicīlijā ir sena tradīcija. Pat mūsdienās aitas audzē tradicionālā veidā – aplokos, kas nodrošina dzīvnieku labturībai nepieciešamo patvērumu. Tas pozitīvi ietekmē iegūtā piena kvalitāti, savukārt piens piešķir “Pecorino Siciliano” tā sevišķās īpašības.

“Pecorino Siciliano” ir nesaraujami saistīts ar salas īpašajiem augsnes apstākļiem, vietējām lopbarībā izmantojamajām kultūrām, ražošanas metodēm, vietējo aitu populāciju un mainīgo vidi, kurā atrodami daži visuresoši mikrofloras celmi, kas ietekmē vietējo sieru, nodrošinot tā unikalitāti.

Šā siera pirmsākumi sakņojas daudzus gadsimtus senā pagātnē. Tie meklējami laikā, kad visi aitu audzētāji sāka no piena ražot “Pecorino Siciliano”, izmantojot senās metodes un galvenokārt vēsturisko koka aprīkojumu, proti, siera vannu piena recināšanai un koka dēļus siera izturēšanai.

Tādējādi šā siera ražošana ir neapstrīdams un ekskluzīvs Sicīlijas vēsturiskais un kultūras mantojums, kā arī stabils un aizvien pieaugošs tirdzniecības avots.”

Reģistrācijas pamatā esošajā dokumentācijā un kopsavilkuma lapā iekļautā informācija ir konsolidēta, lai saskaņotu produkta specifikāciju ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta prasībām.

“4.

IZCELSMES APLIECINĀJUMS

Visi ražošanas posmi jāuzrauga, katrā posmā dokumentējot izejmateriālus un gatavo produkciju. Tas garantē produkta izsekojamību; to garantē arī ražotāju un iepakotāju iekļaušana atbilstošajos sarakstos, kurus pārrauga kontroles iestāde, un saražotā apjoma precīza paziņošana šai iestādei. Visas attiecīgajos sarakstos iekļautās fiziskās un juridiskās personas pārbauda kontroles iestāde, kā noteikts produkta specifikācijā un attiecīgajā kontroles plānā.”

Lai saskaņotu minēto ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 7. panta prasībām, ir ieviests konkrēts punkts par kontroli, kas nebija iekļauts pašreizējā specifikācijā.

“7.

PĀRBAUDES

Produkta atbilstību specifikācijai pārbauda objektā, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 1151/2012 izklāstītajiem noteikumiem. Šis objekts ir šāda publiskā iestāde: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Raguza – Mare. 97100 Raguza, Itālija, tālr. +39 0932 660411,

fakss +39 0932 660449, e-pasts: dop@pec.corfilac.it”

VIENOTS DOKUMENTS

“PECORINO SICILIANO”

“PECORINO SICILIANO”

ES Nr.:
  PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

ES Nr.:

PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

ACVN (X) AĢIN ( )

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Pecorino Siciliano”

2.   Dalībvalsts vai Trešā Valsts

Dalībvalsts vai Trešā Valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Kad ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto produktu nodod patēriņam, tas ir cilindriskas formas siers ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, pagatavots no svaigpiena un puskarsēts.

Ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmētam sieram, kas nodots patēriņam kā “Fresco” (svaigs), “Semistagionato” (daļēji nogatavināts) un “Stagionato” (nogatavināts), ir šādas īpašības:

| | “Fresco”







  — | Nogatavinājums: 20–30 dienas, |
| --- | --- | --- |

“Fresco”

“Fresco”

—

Nogatavinājums: 20–30 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm,

| — | masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: nav mizas, balta vai salmdzeltena ārējā kārta, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: nav mizas, balta vai salmdzeltena ārējā kārta, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: balta vai salmdzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: balta vai salmdzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas, |
| --- | --- |

—

garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas; |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas;

| | “Semistagionato”







  — | izturēšana: 60–90 dienas, |
| --- | --- | --- |

“Semistagionato”

“Semistagionato”

—

izturēšana: 60–90 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 10 cm līdz 20 cm, bet rituļa augstumam – no 10 cm līdz 20 cm,

| — | masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 3 kg līdz 5 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: viegli salmdzeltena garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: viegli salmdzeltena garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: salmdzeltena līdz izteikti dzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: salmdzeltena līdz izteikti dzeltena krāsa, dažreiz ar melniem pipara graudiņiem, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas, |
| --- | --- |

—

garša: saldena, ar izteiktu ganību zāles smaržu, viegli pikanta “Pepato” veida gadījumā. Nav lauku saimniecības smaržas,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas; |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas;

| | “Stagionato”







  — | izturēšana: vismaz 120 dienas, |
| --- | --- | --- |

“Stagionato”

“Stagionato”

—

izturēšana: vismaz 120 dienas,

| — | forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanām pusēm vai lielāku gabalu gadījumā ar nedaudz ieliektām pusēm,

| — | lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 15 cm līdz 30 cm, bet rituļa augstumam – no 15 cm līdz 25 cm, |
| --- | --- |

—

lielums: plakano malu diametram jābūt robežās no 15 cm līdz 30 cm, bet rituļa augstumam – no 15 cm līdz 25 cm,

| — | masa: no 6 kg līdz 14 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

masa: no 6 kg līdz 14 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | virsa: dzeltenīga garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots, |
| --- | --- |

—

virsa: dzeltenīga garoza, redzami nospiedumi no groza, kurā tas gatavots,

| — | siera masa: salmdzeltena krāsa, kompakta, ar nelielu acojumu, |
| --- | --- |

—

siera masa: salmdzeltena krāsa, kompakta, ar nelielu acojumu,

| — | smarža: raksturīga aitas sieram, |
| --- | --- |

—

smarža: raksturīga aitas sieram,

| — | garša: raksturīgi pikanta, |
| --- | --- |

—

garša: raksturīgi pikanta,

| — | tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas; |
| --- | --- |

—

tauku procentuālā daļa: ne mazāk kā 40 % sausnas;

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru gatavo no svaiga pilnpiena, kuru iegūst no dažādu šķirņu un krustotu šķirņu aitām.

Aitas baro ar dabisku un/vai kultivētu ganību zāli, svaigu lopbarību, sienu un salmiem. Siena un salmu gadījumā vismaz 80 % sausnas gadā iegūst no vienotā dokumenta 4. punktā minētā ražošanas apgabala. Barību var papildināt ar labību, pākšaugiem un parastajiem vai kompleksajiem koncentrātiem. Aitu ēdināšanai aizliegts izmantot jebkādus produktus, kas iegūti no dzīvniekiem, augus vai āboliņa, tapiokas un maniokas daļas (piemēram, sēklas). Aizliegts izmantot arī skābbarību un skābsienu.

Piena recināšanā izmantoto himozīnu iegūst no specifikācijā minēto šķirņu piena jēru kuņģa glumenieka. Tas jāiegūst noteiktajā ražošanas apgabalā.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar ACVN “Pecorino Siciliano” apzīmēto sieru var pārdot vienā gabalā un/vai pa daļām kā “Fresco”, “Semistagionato” un “Stagionato”. Fasētiem siera gabaliem jāietver daļa no siera rituļa un/vai puses kā cilmes vietas pierādījums. Etiķete nav nepieciešama, ja produkts ir iepakots tirdzniecības vietā un tādējādi ir uzskatāms par fasētu.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Visu triju veidu sieram ir ražotāja īpašā zīme (CE zīme) un cilmes vietas nosaukuma zīme (kazeīna etiķete). “Stagionato” papildus šīm divām zīmēm pievieno arī trešo zīmi zīmola veidā.

uz visu sieru (ko tirgo gan vienā gabalā, gan pa daļām) iepakojuma ir etiķete ar identificējošo logotipu un tekstu “Pecorino Siciliano D.O.P.”, kā arī ar tiesību aktos prasīto informāciju. Ir atļauts arī izmantot norādes un/vai attēlus, kuros minēti nosaukumi, uzņēmuma nosaukumi vai kolektīvas vai individuālas preču zīmes, ar noteikumu, ka tie nav cildinoši un nevar sniegt maldinošu informāciju pircējam.

Image 6

Papildus tādiem papildu nosaukumiem, kas attiecas uz trim dažādajiem veidiem (“Fresco”, “Semistagionato” un “Stagionato”), nosaukumam “Pecorino Siciliano” nedrīkst pievienot nekādu tekstu, izņemot šajā vienotajā dokumentā minēto. Tas ietver apzīmējumus “extra” (“augstākā labuma”), “superiore” (“pirmšķirīgs”), “fine” (izsmalcināts”), “scelto” (“izmeklēts”), “selezionato” (“izlases”) utt. Ir atļauts izmantot norādes, kas attiecas uz nosaukumiem, uzņēmuma nosaukumiem vai preču zīmēm un kas nav cildinošas un nevar sniegt maldinošu informāciju pircējam, ar noteikumu, ka to lielums ir ievērojami mazāks par ACVN logotipā izmantotajām norādēm

Nosaukumu “Pecorino Siciliano” nedrīkst tulkot.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā audzē aitas, ražo pienu un apstrādā un nogatavina “Pecorino Siciliano”, aptver visu Sicīlijas reģiona teritoriju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Pecorino Siciliano” ir aitas piena puskarsētas masas siers, kas ražots no aitas svaigpiena. Siera ražošanā izmantotā piena īpatnības un organoleptiskās īpašības ir cieši saistītas ar ganībām, kas piešķir pienam unikālas īpašības, kādas citur nav iegūstamas. Daudzi zinātniski pētījumi ir pierādījuši, kā ganības un to augi ietekmē piena produktus, proti, to ķīmisko un aromātisko sastāvu. Turklāt no Sicīlijas jēriem iegūta pastveida himozīna izmantošana piešķir sieram tā fermentatīvo sastāvu, kas nodrošina tādu smaržu un garšu, kādas nav atrodamas citos aitas sieros. Vēsturiska, taču atjautīga ražošanas metode, kas ietver tradicionālus instrumentus, no kuriem daži izgatavoti no koka, vēl vairāk veicina īpašības, kas dara “Pecorino Siciliano” par unikālu produktu.

Sicīlija ar tai raksturīgo ainavisko veidi ir lieliski piemērota vieta “Pecorino Siciliano” ražošanai. Salas iekšējo daļu veido nevienmērīgi māla, krīta un kaļķakmens pakalni. Sicīlijas vistālāk uz rietumiem esošajā daļā un Egadu salās ir māla un smilšakmens augsnes. Lipāru salās, Ustikas salās un Pantellērijā ir vulkāniskās augsnes. Sicīlijas līdzenumi ir aluviāli un ļoti norobežoti, tajos ir ļoti auglīgas augsnes un augsts kālija līmenis. Šajā vidē esošajās dabiskajās un kultivētajās ganībās ir daudz savvaļas augu un vietējo ekotipu, kas nosaka piena īpašības un sastāvu, nodrošinot galaprodukta unikālo garšu.

“Pecorino Siciliano” ražošanas apgabala klimats dažādos salas apgabalos ievērojami atšķiras atkarībā no ģeogrāfiskā platuma un reljefa atšķirībām. Tomēr tas uzskatāms par Vidusjūras klimatu. Turklāt tas iedalāms vairākos mikroklimatos, kādi veidojas kalnu saskarē ar jūru. Kopumā piekrastes apgabalos ir karsts, sauss un vējains klimats, bet iekšzemē klimats ir mērens un mitrs. Piekrastē nokrišņu daudzums ir mazs, bet augstākos apgabalos – bagātīgs. Nokrišņi galvenokārt vērojami ziemā.

Aitu audzēšana un siera gatavošana Sicīlijā ir sena tradīcija. Pat mūsdienās aitas audzē tradicionālā veidā – aplokos, kas nodrošina dzīvnieku labturībai nepieciešamo patvērumu. Tas pozitīvi ietekmē iegūtā piena kvalitāti, savukārt piens piešķir “Pecorino Siciliano” tā sevišķās īpašības.

“Pecorino Siciliano” ir nesaraujami saistīts ar salas īpašajiem augsnes apstākļiem, vietējām lopbarībā izmantojamajām kultūrām, ražošanas metodēm, vietējo aitu populāciju un mainīgo vidi, kurā atrodami daži visuresoši mikrofloras celmi, kas ietekmē vietējo sieru, nodrošinot tā unikalitāti.

Šā siera pirmsākumi sakņojas daudzus gadsimtus senā pagātnē. Tie meklējami laikā, kad visi aitu audzētāji sāka no piena ražot “Pecorino Siciliano”, izmantojot senās metodes un galvenokārt vēsturisko koka aprīkojumu, proti, siera vannu piena recināšanai un koka dēļus siera izturēšanai.

Tādējādi šā siera ražošana ir neapstrīdams un ekskluzīvs Sicīlijas vēsturisks un kultūras mantojums, kā arī stabils un aizvien pieaugošs tirdzniecības avots.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas konsolidētais teksts ir aplūkojams tīmekļa vietnē http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietni (www.politicheagricole.it ), noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/38

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 170/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“FRAISE DU PÉRIGORD”

ES Nr.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Starpprofesionālā Perigoras zemeņu ražotāju un piegādātāju apvienība (Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord, UIFP) |
| --- |
| Vēras (Vergt) pilsētas dome |
| 24 380 Vergt |
| FRANCE |

Starpprofesionālā Perigoras zemeņu ražotāju un piegādātāju apvienība (Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord, UIFP)

Vēras (Vergt) pilsētas dome

24 380 Vergt

FRANCE

Tālr. +33 622062573

E-pasts: contact@fraiseduperigord.com

Sastāvs un likumīgās intereses – apvienība apvieno “Fraise du Périgord” ražotājus un piegādātājus. Šādā statusā minētā apvienība ir tiesīga pieprasīt veikt grozījumus specifikācijā.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☒ Produkta apraksts

☒ Ģeogrāfiskais apgabals

☒ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☒ Saikne

☒ Marķējums

☒ Cits: specifikācijas kopsavilkuma svītrošana, kontaktinformācijas atjaunināšana, produkta veids, iepakojums, kontroles struktūras, valsts prasības un vienotā dokumenta atjaunināšana.

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Pieprasīto grozījumu mērķis ir, no vienas puses, pārskatīt spēkā esošās specifikācijas noteikumus un, no otras puses, precizēt specifikācijas noteikumus, lai tos pielāgotu izmaiņām AĢIN specifikācijas saturā (šī AĢIN tika reģistrēta vēl 2004. gadā).

5.1.   Produkta apraksts

Šī specifikācijas daļa tiek pilnībā pārrakstīta un pārveidota, lai tajā paliktu tikai produkta “Fraise du Périgord” apraksts. Tādēļ tiek svītrota vārdnīcā dotā zemeņu definīcija.

Spēkā esošajā specifikācijā iekļautais apraksts tiek aizstāts ar šādu:

“Zemenes “Fraise du Périgord” audzē klajā laukā un novāc pilngatavības stadijā.

“Fraise du Périgord” ražo no šķirnēm, kuras atbilstīgi garšas potenciālam izvēlas grupas Starpprofesionālā šķirņu apstiprināšanas komisija. Katrā pārdošanas vienībā ir tikai vienas šķirnes zemenes.

Zemenes “Fraise du Périgord” ir veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem. Prasītais minimālais cukura saturs (pēc Briksa skalas) ir atkarīgs no ražas novākšanas perioda un šķirnes. Ogu krāsa, izmērs un brieduma pakāpe ir viendabīga. Tās atbilst augstākā labuma vai I kategorijai.

Zemenes “Fraise du Périgord” tirgo svaigas vai saldētas.

Svaigām zemenēm noteikti jābūt ar svaigām un zaļām kauslapām. Ogas tiek rūpīgi iepakotas neatkarīgi no izmantotā iepakojuma veida.

Saldētas zemenes ir veselas vai sagrieztas, kauslapas var būt atdalītas.”

Galvenās izmaiņas attiecas uz saldēta produkta veida pievienošanu.

Saldēta produkta veida pievienošana ļauj izmantot saldētas zemenes pārtikas rūpniecībā, uzsverot to zemeņu izcelsmi, kuras izmanto pēc sasaldēšanas, jo īpaši ievārījumu gatavošanai. Saldētu zemeņu iegāde ļauj pārstrādātājiem izvērst ražošanu, nodrošinot kvalitāti produktam ar ļoti īsu (dažas dienas ilgu) uzglabāšanas laiku svaigā veidā.

Sasaldēšana attiecas tikai uz zemenēm, kuras atbilst kritērijiem, lai tās varētu pārdot svaigas, apzīmējot ar AĢIN. Ražošanas vai šķirošanas apstākļi netiek mainīti. Šis grozījums neietekmē saikni ar “Fraise du Périgord” izcelsmi.

Sasaldēšanas darbība jāveic īsā termiņā (72 stundās), lai neizmainītu “Fraise du Périgord” garšas īpašības, kas nodrošina to reputāciju.

Grupas veiktajos testos tika konstatēts, ka sasaldēšanas process nepasliktina organoleptiskās īpašības (cukura līmeni, brieduma viendabīgumu utt.) un neizraisa augļu salipšanu, kas varētu negatīvi ietekmēt produkta noformējuma kvalitāti (krāsu, lielumu utt.). Zemenes “Fraise du Périgord” paliek veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem.

Aprakstā tiek raksturotas “Fraise du Périgord” vispārīgās īpašības, neatkarīgi no tā, vai zemenes ir svaigas vai saldētas, un pēc tam tiek uzskaitītas atšķirības, kas saistītas ar zemeņu tirdzniecību svaigā vai saldētā veidā.

Saldētas zemenes “Fraise du Périgord” var tirgot veselas vai sagrieztas, ar (ne)atdalītām kauslapām, bet svaigās “Fraise du Périgord” tiek tirgotas veselas, to kauslapas ir svaigas un zaļas.

Vispārīgajā aprakstā tiek pievienota norāde: “Zemenes “Fraise du Périgord” audzē klajā laukā.” Šāds papildinājums uzsver “Fraise du Périgord” ražošanas īpatnības, kas jau bija norādītas publicētajā kopsavilkuma lapā un specifikācijā, bet nebija uzsvērtas specifikācijas apraksta daļā. Tas pats attiecas uz precizējumu “Katrā pārdošanas vienībā ir tikai vienas šķirnes zemenes.” Šajā teikumā termins “pārdošanas vienība” aizstāj terminu “kastīte”, kas bija pārāk ierobežojošs. Šis grozījums ļaus tirgot “Fraise du Périgord” iepakojumos, kas nav kastītes, un labāk apmierināt patērētāju vēlmes.

Termini, kas izmantoti, lai aprakstītu “Fraise du Périgord”, tiek apkopoti nākamajā teikumā ““Fraise du Périgord” ir veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem.” Tiek svītroti vārdi “Izskatam jābūt spīdīgam. Formai jābūt viendabīgai, bez ārējiem defektiem (“gaiļa sekstes” tips utt.). Zemenēm jābūt bez puves vai slimības pazīmēm. Pieskaroties zemenei jābūt stingrai.” Tomēr šie elementi ir atrodami iepriekš minētajā teikumā ar apzīmējumiem “veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem”.

Tiek svītrota arī norāde uz krāsu “spilgti sarkana”. Tā nav uzskatāma par reālu kritēriju, jo spēkā esošajā specifikācijā ir norādīts, ka šis kritērijs ir atkarīgs no šķirnes. Jaunajā specifikācijā tagad tiek norādīts, ka “Fraise du Périgord” zemenēm “ir arī viendabīga, šķirnei raksturīga krāsa, un tās ir sašķirotas, izmantojot režģi”.

Nākamais punkts tiek svītrots, jo šķirņu saraksts ir tikai orientējošs, tas var mainīties, un izvēles procesa pamatā ir ražošanas metode:

“Jebkura jauna šķirne, kas reģistrēta AĢIN atbilstīgo šķirņu sarakstā, tiks apstiprināta kā AĢIN šķirne.

Šķirnes, kuras izmanto no AĢIN atzīšanas brīža, ir:

| — | ražošanai no agra pavasara līdz 31. oktobrim – ‘Gariguette’, ‘Elsanta’, ‘Darselect’, ‘Seascape’ un ‘Mara des Bois’ |
| --- | --- |

—

ražošanai no agra pavasara līdz 31. oktobrim – ‘Gariguette’, ‘Elsanta’, ‘Darselect’, ‘Seascape’ un ‘Mara des Bois’

| — | ražošanai no 15. jūnija līdz 31. oktobrim – ‘Selva’.” |
| --- | --- |

—

ražošanai no 15. jūnija līdz 31. oktobrim – ‘Selva’.”

Kritēriji operatoru ievesto zemeņu partiju šķirošanai sagādes punktā tagad ir iekļauti iedaļā “Ražošanas metode”.

Vienotā dokumenta punkts “Apraksts” tiek pielāgots jaunajai specifikācijas redakcijai. Šis grozījums, salīdzinot ar kopsavilkuma lapu, paredz pievienot elementus, kas attiecas uz saldētām zemenēm, un svītrot pienākumu tirgot zemenes 250 vai 500 g kastītēs, jo komerciāli tas ir kļuvis pārāk ierobežojošs.

5.2.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals

Attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala noteiktās robežas nav grozītas. Grozījumi specifikācijā un vienotajā dokumentā ir redakcionāla rakstura – kantonu un komūnu saraksts tiek aizstāts ar visu komūnu sarakstu, neizmainot apgabala robežas. Viena komūna (Saint Pantaly d’Ans) tiek pievienota, lai novērstu izlaidumu sarakstā, kas iekļauts spēkā esošajā specifikācijā, jo minētā komūna atrodas apgabala teritorijā un tādēļ ir attēlota arī kartē. Karte, kurā attēlots ģeogrāfiskais apgabals, tiek aizstāta ar jaunu karti, kas ir vieglāk lasāma.

Saint Pantaly d’Ans

Ģeogrāfiskā apgabala aprakstošās daļas informācija spēkā esošajā specifikācijā un kopsavilkuma lapā tiek svītrota. Tiek saglabāta tikai “Fraise du Périgord” ražošanas ģeogrāfiskā apgabala aprakstošā informācija, kas tiek pārvietota uz 6. nodaļu, kurā tiek pamatota saikne ar ģeogrāfisko izcelsmi. Tiek svītroti vispārīgie apsvērumi, kas nav tieši saistīti ar “Fraise du Périgord” ģeogrāfiskā apgabala raksturojumu.

5.3.   Izcelsmes apliecinājums

Izcelsmes apliecinājums

Nākamais punkts “Noteiktā apgabala ražotāju saraksts” šādā redakcijā:

“Ar AĢIN apzīmētu zemeņu ražotājiem jāveic uzņēmējdarbība iepriekš noteiktajā ražošanas apgabalā un jāatbilst šīs specifikācijas prasībām.

Ražotājus iekļauj sarakstā, kuru regulāri atjaunina tirdzniecības struktūras.”

tiek aizstāts ar jaunu punktu, kura pamatā ir valsts normatīvie noteikumi:

“Visiem operatoriem, kuri ir saistīti ar AĢIN “Fraise du Périgord” ražošanas vai iepakošanas apstākļiem, pirms attiecīgās uzņēmējdarbības uzsākšanas ir pienākums pieteikties grupā, lai iegūtu apstiprinājumu.”

Punkts “Ražošana uzskaitītajos zemesgabalos, kas atrodas noteiktajā apgabalā” tiek pārvietots uz iedaļu “Ražošanas metode”:

“Zemenes FRAISES DU PÉRIGORD iegūst zemesgabalos, kuri katru gadu tiek izvēlēti un uzskaitīti. Zemesgabalu izvēles un uzskaites kritēriji ir šādi:

| — | zemesgabala ģeogrāfiskā atrašanās vieta – noteiktajā apgabalā, |
| --- | --- |

—

zemesgabala ģeogrāfiskā atrašanās vieta – noteiktajā apgabalā,

| — | zemesgabala īpašības – viegli iesilstošas un neapplūstošas augsnes. |
| --- | --- |

—

zemesgabala īpašības – viegli iesilstošas un neapplūstošas augsnes.

Katru uzskaitīto zemesgabalu, kas paredzēts zemeņu ražošanai, apzīmē ar kadastra numuru.”

Punkts “Izsekojamība no saražošanas līdz tirdzniecībai” tiek svītrots un nomainīts.

Lai atgādinātu specifikācijā noteikto izsekojamības procedūras mērķi, attiecīgās specifikācijas daļas ievadā pievieno šādu punktu:

“No ražas novākšanas brīža tiek nodrošināta partiju augšupvērsta un lejupvērsta izsekojamība, lai:

| — | varētu izsekot produktu atpakaļ no patērētāja līdz ražotājam, |
| --- | --- |

—

varētu izsekot produktu atpakaļ no patērētāja līdz ražotājam,

| — | ražotājs varētu noteikt apstrādātos zemesgabalus, kuros attiecīgā datumā tika novākta raža, |
| --- | --- |

—

ražotājs varētu noteikt apstrādātos zemesgabalus, kuros attiecīgā datumā tika novākta raža,

| — | varētu noteikt tirdzniecībā laistās partijas, izmantojot ražotāja piešķirto partijas numuru.” |
| --- | --- |

—

varētu noteikt tirdzniecībā laistās partijas, izmantojot ražotāja piešķirto partijas numuru.”

Uz šejieni tiek pārvietota partijas definīcija, kas iekļauta punktā par ražošanas metodi, tā tiek pārņemta un izteikta laika un vietas vienībās:

“Zemeņu partija ir viena ražotāja saražoto produktu daudzums, kas pusē dienas novākts no viena un tā paša apstrādātā zemesgabala un iegūts no vienas un tās pašas šķirnes.”

Šajā definīcijā atsauce uz “kadastra” zemesgabalu tiek aizstāta ar atsauci uz “apstrādāto” zemesgabalu atbilstoši definīcijai, kas sniegta iedaļā par ražošanas metodi. Apstrādātais zemesgabals var ietvert vienu vai vairākus kadastra zemesgabalus, tādēļ šī atsauce ir piemērotāka kontroles nolūkiem, jo atbilst ražošanas vienībai.

Saistībā ar iedaļu “Ražošanas metodes apraksts” tiek pievienots pienākums uzturēt saimniecības darba žurnālu, kurā reģistrē audzēšanas pasākumus.

“Saimniecības darba žurnālā (uz papīra vai elektroniski) reģistrē audzēšanas pasākumus, kas veikti katrā zemesgabalā. Šie reģistrācijas ieraksti ļauj apzināt visas darbības un intervences, kas veiktas katrā apstrādātajā zemesgabalā.

Apstrādātos zemesgabalus šajā žurnālā uzskaita katru gadu pirms apstrādes uzsākšanas.”

Tiek pievienots punkts, kurā definē “uzskaites kvīti”, kas aizstāj “piegādes paletes pavadzīmi”. Patlaban nozarē izmantotais termins apzīmē dokumentu, kura saturs tiek saglabāts, papildinot to ar pienākumu norādīt apstrādātā zemesgabala numuru vai atsauci. Saistībā ar jau minēto termina “kastīte” svītrošanu, tiek svītrots arī papildu precizējums attiecībā uz iepakojuma veidu “500 vai 250 g kastīte”.

Tas pats attiecas uz punktu par “šķirošanas zīmi”, kas aizstāj “paletes pavadzīmi”. Patlaban nozarē izmantotais termins apzīmē dokumentu, kura saturs tiek saglabāts, papildinot to ar pienākumu norādīt piegādes laiku, kā arī ar dažādiem pārbaudes kritērijiem:

| — | apstrādātā zemesgabala numurs vai atsauce, |
| --- | --- |

—

apstrādātā zemesgabala numurs vai atsauce,

| — | cukura saturs, |
| --- | --- |

—

cukura saturs,

| — | augļu temperatūra, |
| --- | --- |

—

augļu temperatūra,

| — | šķirotāja identitātes dati, |
| --- | --- |

—

šķirotāja identitātes dati,

| — | šķirošanas atzīme par katru šķirošanas režģa kritēriju, |
| --- | --- |

—

šķirošanas atzīme par katru šķirošanas režģa kritēriju,

| — | apstiprinājums AĢIN “Fraise du Périgord” izmantošanai. |
| --- | --- |

—

apstiprinājums AĢIN “Fraise du Périgord” izmantošanai.

Turklāt, lai uzlabotu izsekojamību, tiek pievienots arī šāds teikums:

| — | “Katru partiju identificē ar šķirošanas zīmes numuru, kas izveidots pēc partijas saņemšanas.” |
| --- | --- |

—

“Katru partiju identificē ar šķirošanas zīmes numuru, kas izveidots pēc partijas saņemšanas.”

Tiek saglabāta prasība, lai uz iepakojuma vienībām būtu numurs, kas identificē ražotāju. Termins “patēriņa pārdošanas vienība” aizstāj terminu “kastīte” atbilstoši pārējam specifikācijas tekstam.

Tiek pievienots punkts, kurā definē “piegādes kvīti un/vai rēķinu”, kas aizstāj “sūtījuma pavadzīmi”. Patlaban nozarē izmantotais termins apzīmē dokumentu, kura saturs tiek precizēts, tostarp attiecībā uz sasaldēšanai paredzētiem augļiem:

“Tas satur – šķirošanas zīmes numuru (partijas numuru), šķirnes nosaukumu, iepakojuma veidu, daudzumu, nosūtīšanas datumu un laiku.”

Visbeidzot, tiek iekļauts punkts par saldēto produktu uzraudzību:

“Pārstrādātājs veic materiālu uzskaiti.

Katru saldēto partiju identificē ar noliktavas zīmi, kurā ieraksta:

| — | paletes numuru saldētavā, |
| --- | --- |

—

paletes numuru saldētavā,

| — | klienta paletes numuru (ja tāds ir), |
| --- | --- |

—

klienta paletes numuru (ja tāds ir),

| — | piegādes pavadzīmes numuru, |
| --- | --- |

—

piegādes pavadzīmes numuru,

| — | produkta/šķirnes nosaukumu, |
| --- | --- |

—

produkta/šķirnes nosaukumu,

| — | iepakojumu skaitu, |
| --- | --- |

—

iepakojumu skaitu,

| — | neto svaru pēc sasaldēšanas, |
| --- | --- |

—

neto svaru pēc sasaldēšanas,

| — | sasaldēšanas datumu un laiku, |
| --- | --- |

—

sasaldēšanas datumu un laiku,

| — | minimālo derīguma termiņu (DDM).” |
| --- | --- |

—

minimālo derīguma termiņu (DDM).”

DDM

Visbeidzot, tiek pievienots arī dokumentu arhivēšanas termiņš, lai varētu veikt uzraudzību:

“Visiem attiecīgajiem operatoriem vismaz divus gadus jātur arhīvā dokumenti, kas nodrošina katras partijas izsekojamību.”

Visu šo grozījumu mērķis ir uzlabot izsekojamību un atvieglot kontroles pasākumus, precizējot veicamos reģistrācijas ierakstus.

5.4.   Ražošanas metode

Ražošanas metode

Šī daļa tiek pilnībā pārrakstīta, lai uzlabotu tās struktūru, saturu un pārskatāmību. Līdz ar to visas līdzšinējās nodaļas tiek svītrotas un nomainītas. Tomēr jāuzsver, ka būtībā šie pārveidojumi neizmaina AĢIN galvenās prasības – zemeņu audzēšana klajā laukā, zemesgabalu izvēle un uzskaite, šķirņu izvēle un manuāla ražas novākšana pilngatavības stadijā.

Zemesgabalu uzskaite

Zemesgabalu uzskaite

Lai nodrošinātu produkta izsekojamību, tiek pievienota ar partijas definīciju saskanīga apstrādājama zemesgabala definīcija. Minētā definīcija ir šāda:

“Apstrādājams zemesgabals sastāv no visām platībām zem pārseguma (neatkarīgi no augu veida), kurās tiek veikta vienāda mēslošana, apūdeņošana un fitosanitārā apstrāde un kurās zem katra pārseguma ierīkota lokāla apūdeņošanas sistēma. Apstrādājamā zemesgabalā drīkst audzēt tikai vienu šķirni.”

Tiek papildināta zemesgabalu izvēles un ikgadējās inventarizācijas procedūra.

Tiek pievienota iepriekš sniegtajai definīcijai atbilstoša norāde uz “apstrādājamu zemesgabalu”.

Tiek pievienots ikgadējās inventarizācijas jēdziens, lai precizētu procedūru, kas jāievēro operatoriem.

Tiek papildināti izvēles kritēriji (augsnes smilšainums, filtrēšanas spēja, maza kaļķainība) atbilstīgi specifikācijā norādītajām ģeogrāfiskā apgabala iezīmēm un sniegtajai ģeoloģiskajai un pedoloģiskajai informācijai.

“Apstrādājamos zemesgabalus izvēlas un uzskaita katru gadu.

Ražotāji kopā ar grupas pilnvarotu tehniķi katru gadu pirms kultivēšanas inventarizē apstrādājamos zemesgabalus, kas paredzēti “Fraise du Périgord” zemeņu audzēšanai.

Tehniķis ņem vērā šādus kritērijus – augsnes tiek rūpīgi izvēlētas atbilstoši pedoklimatiskajām īpašībām (augsnes smilšainums, filtrēšanas spēja, maza kaļķainība). Izvēlētie lauki ir viegli iesilstoši un neapplūstoši, un augsne ir ar zemeņu audzēšanai labvēlīgu skābu pH.”

Tiek precizēta zemesgabalu reģenerācijas kārtība. Tiek saglabāta augsekas shēma un pievienots papuves laiks (tas ir vienāds ar zemeņu stādījumu augšanas ilgumu). Augsnes apstrādi tagad uzrauga grupa, kas operatoriem nodrošina ieteicamo apstrādes līdzekļu sarakstu.

“Zemesgabalu reģenerāciju pirms katras jaunas stādīšanas, lai samazinātu augsnes noplicināšanās vai monokultūras radītās problēmas, kas saistītas ar iepriekš audzētajām kultūrām, var veikt:

| — | vai nu praktizējot augsekas shēmu, un tādā gadījumā papuves laiks ir vismaz vienāds ar zemeņu stādījumu augšanas ilgumu, |
| --- | --- |

—

vai nu praktizējot augsekas shēmu, un tādā gadījumā papuves laiks ir vismaz vienāds ar zemeņu stādījumu augšanas ilgumu,

| — | vai arī veicot augsnes apstrādi. Augsni sagatavojot, iespēju robežās veic vieglu dezinfekciju (ar tvaiku). Augsnes apstrādes gadījumā izmantotie līdzekļi ir iekļauti to līdzekļu sarakstā, kurus norāda grupa.” |
| --- | --- |

—

vai arī veicot augsnes apstrādi. Augsni sagatavojot, iespēju robežās veic vieglu dezinfekciju (ar tvaiku). Augsnes apstrādes gadījumā izmantotie līdzekļi ir iekļauti to līdzekļu sarakstā, kurus norāda grupa.”

Mēslošana, apūdeņošana un fitosanitārā aizsardzība

Mēslošana, apūdeņošana un fitosanitārā aizsardzība

Tiek norādīts, kādi elementi iekļaujami augsnes analīzē, ko veic katram jaunam zemeņu audzētavai pievienotam zemesgabalam. Šo analīzi pēc tam izmantos par pamatu, izstrādājot augsnes ielabošanas un mēslošanas plānu pirms katras ikgadējās zemenāju stādīšanas.

Minētais noteikums tiek izteikts šādi:

“Ražotāji pirms katras stādīšanas izstrādā vai uzdod grupas pilnvarotam tehniķim izstrādāt vispārīgu augsnes ielabošanas un mēslošanas plānu.

To dara, pamatojoties uz rezultātiem, ko devusi pilna augsnes analīze (auglības analīze), kura veikta katram jaunam zemeņu audzētavai pievienotam zemesgabalam. Šajā analīzē nosaka augsnē pieejamo un augiem viegli uzņemamo fosfora (P2O5), kālija (K2O), magnija (MgO) un kalcija (CaO) daudzumu, kā arī augsnes pH līmeni.”

Tiek pievienota arī apūdeņošana ar lokālu sprinklera sistēmu, ņemot vērā augsnes tipu, un tiek papildināti spēkā esošās specifikācijas noteikumi, kas nodrošina pietiekami kontrolētu apūdeņošanu, apmierinot augu vajadzības.

“Apūdeņošana ar lokālu sprinklera sistēmu ir obligāta.”

Tā kā fitosanitārās aizsardzības noteikumi netiek mainīti, tie tiek atkārtoti identiskā veidā.

Augu materiāls

Augu materiāls

Informācija par šķirnēm, kas agrāk bija iekļauta produkta aprakstā, bez izmaiņām tiek pārvietota uz šo specifikācijas daļu. Tā attiecas uz ražošanas metodi, nevis uz produktu.

Zemenes “Fraise du Périgord” ražo no:

| — | sertificētiem stādiem, |
| --- | --- |

—

sertificētiem stādiem,

| — | šķirnēm, kas ierakstītas grupas izvēlēto šķirņu sarakstā. |
| --- | --- |

—

šķirnēm, kas ierakstītas grupas izvēlēto šķirņu sarakstā.

Šķirnes izvēlas Starpprofesionālā šķirņu apstiprināšanas komisija, pamatojoties uz šādiem kritērijiem, kurus ražotāji augstu novērtējuši jauno šķirņu testēšanas laikā:”

Šī daļa tiek papildināta ar šķirņu izvēles kritērijiem, kas ietver gan “Fraise du Périgord” aprakstošos elementus, gan šķirošanas kritērijus:

| “— | izskats – krāsa, forma, spīdīgums un lielums, |
| --- | --- |

“—

izskats – krāsa, forma, spīdīgums un lielums,

| — | cukura saturs – no 6 līdz vismaz 6,5° pēc Briksa skalas, atkarībā no šķirnes, |
| --- | --- |

—

cukura saturs – no 6 līdz vismaz 6,5° pēc Briksa skalas, atkarībā no šķirnes,

| — | piemērotība uzglabāšanai, |
| --- | --- |

—

piemērotība uzglabāšanai,

| — | labas garšas īpašības.” |
| --- | --- |

—

labas garšas īpašības.”

Tiek pievienoti arī precizējumi par Starpprofesionālās šķirņu apstiprināšanas komisijas darbību.

“Šī komisija septiņu cilvēku sastāvā aptver lielāko daļu ražotāju un piegādātāju, tās sanāksmes notiek vismaz vienu reizi gadā, lai noteiktu, kādi grozījumi jāizdara izvēlēto šķirņu sarakstā – jāiekļauj jaunas šķirnes vai jāizslēdz jau esošās šķirnes. Lēmumus pieņem ar klātesošo komisijas locekļu balsu vairākumu.”

Šķirņu saraksts tiek svītrots no specifikācijas (produkta apraksta), jo tam bija tikai indikatīva nozīme noteiktā laika posmā. Būtībā specifikācija jau paredzēja iespēju šo sarakstu mainīt. Tiek piebilsts, ka par izmaiņām sarakstā operatoriem, kontroles struktūrai un INAO paziņo pirms nākamās stādīšanas sezonas sākuma.

INAO

“Par saraksta grozījumiem grupa operatoriem, kontroles struktūrai un INAO paziņo pirms nākamās stādīšanas sezonas sākuma.”

Tāpat kā punktā “Produkta apraksts”, tiek uzsvērta audzēšana klajā laukā, kas ir tikai netieši paredzēta spēkā esošajā specifikācijā, un tā tiek papildināta ar prasību audzēt zemenes pakalnu nogāzēs. Tiek pievienots pārseguma uzstādīšanas datums. Tādējādi specifikācija paredz:

“Tā ir audzēšana klajā laukā, ko vēlākais no ziedēšanas laika turpina zem pārseguma.

Zemenes audzē pakalnu nogāzēs, lai pastiprinātu augsnes dabīgo noteci.”

Šie paņēmieni tiek precizēti, jo izriet no to ražotāju zinātības, kuri veicina “Fraise du Périgord” labās īpašības.

Stādīšanas blīvums netiek mainīts (≤ 6 stādi uz katru pārsegto m2).

2

Ražas novākšana

Ražas novākšana

Tiek pievienots, ka “šajā posmā ietilpst augļu novākšana, pārdošanas vienības izveide un nogādāšana sagādes punktā”. Specifikācija tiek papildināta, lai precizētu, ka ražu novāc ar rokām, atbilstīgi punktam “Saikne” un to ražas vācēju zinātībai, kuru novākšanas prasmes ir būtiskas produkta kvalitātei. Zemenes novāc, ar rokām ielasot tieši pārdošanas vienībā un ļoti uzmanīgi izturoties pret iepakojumu un kvalitāti. Šo darbu novērtē ar šķirošanas atzīmi.

Specifikācija tiek grozīta, lai terminu “kastīte” aizstātu ar terminu “pārdošanas vienība” un izslēgtu prasību par 250 vai 500 g, kura bija komerciāli pārāk ierobežojoša. Specifikācija neparedz atšķirīgus pārdošanas vienību veidus, bet nosaka maksimālo svaru (10 kg), paredzot nosacījumus, lai ierobežotu augļu saspiešanos.

Tādējādi specifikācija paredz, ka:

“Zemenes novāc, ar rokām ielasot tās tieši pārdošanas vienībās, kuru maksimālais neto svars ir 10 kg. Lai nepieļautu augļu saspiešanos, zemenes var uzglabāt ne vairāk kā trīs slāņos.

Katrā pārdošanas vienībā ir tikai vienas šķirnes un vienas kategorijas zemenes.”

Tiek pievienotas arī ražas novākšanas temperatūras robežas, jo zemeņu kvalitātei un novācēju darba apstākļiem ir labāk, ja ražu novāc ne pārāk karstā laikā. Tādējādi specifikācija paredz:

“Novākšanu neveic, ja āra temperatūra pārsniedz 28 °C pirms 15. jūnija un 30 °C pēc 15. jūnija un temperatūra zem pārseguma nav mērena.”

Tiek pievienots arī noteikums, ka “laiks starp ražas novākšanu un nogādāšanu sagādes punktā ir ne vairāk kā puse dienas”, lai nepieļautu jebkādas produkta izmaiņas.

Visbeidzot, saskaņojot ar aprakstošo daļu, tiek pievienota prasība, ka novāktajām zemenēm jābūt šķirnei raksturīgai vienmērīgai krāsai.

Pieņemšana un nosūtīšana

Pieņemšana un nosūtīšana

Informācija par zemeņu šķirošanu, kas agrāk bija iekļauta produkta aprakstā, tiek pārvietota uz šo specifikācijas daļu.

Jaunajā redakcijā cukura satura kontrole tiek nodalīta no šķirošanas, jo praksē šīs abas darbības tiek veiktas divos secīgos posmos. AĢIN atšķirošanu pēc tam veic tikai no tām zemeņu partijām, kas izturējušas cukura satura pārbaudi.

“Katrai zemeņu partijai veic cukura satura pārbaudi, nosakot, vai zemenēs ir minimālais cukura saturs, kas sadalījumā pa šķirnēm un periodiem noteikts minimālā cukura satura tabulā.

Šo tabulu regulāri atjaunina, atspoguļojot visas izmaiņas atļauto šķirņu sarakstā. Šos grozījumus grupa dara zināmus operatoriem, kontroles struktūrai un INAO.

Pēc tam zemeņu partijām, kurām cukura satura analīze ir apmierinoša, piemēro šķirošanas procedūru.”

Specifikācija atsaucas uz minimālā cukura satura tabulu sadalījumā pa šķirnēm un periodiem, un tabula tiek atjaunināta atbilstoši visām izmaiņām atļauto šķirņu sarakstā. Šos grozījumus dara zināmus operatoriem, kontroles struktūrai un INAO.

INAO

Šķirošanas noteikumi tiek precizēti, lai norādītu, ka vērtējums, kas pēc kāda no šķirošanas režģa kritērijiem ir vienāds ar nulli, mīnus 1 vai mīnus 2, liek attiecīgo partiju izslēgt. Tādējādi tiek pievienots šāds punkts:

“Zemeņu partijai kopumā jāiegūst vismaz 9 no 15 punktiem, lai to varētu apzīmēt ar AĢIN “Fraise du Périgord”, un neviens atsevišķais vērtējums nedrīkst būt 0, –1 vai –2.”

Tādi šķirošanas kritēriji kā krāsa, stingrība, lielums, spīdīgums, noformējums un forma netiek mainīti. Tiek svītrots apraksts “pietiekams kvalitātes līmenis (nav puves, slimību, nenogatavojušos vai pārgatavojušos augļu, stipri saspiestu augļu, blāvu un mīkstu ogu vai tādu, kuru lielums ir mazāks par standartu, un kastīte nav ieplīsusi)”. Tas tiek aizstāts ar terminu “sanitārais stāvoklis”, kas aptver slimības, puvi un ieplīsušas kastītes; cukura satura un krāsas pārbaude attiecas uz nenogatavojušos vai pārgatavojušos augli, formas kontrole attiecas uz saspiestiem augļiem, spīdīguma pārbaude – uz blāviem augļiem, bet lieluma noteikšana – uz augļiem ar nepietiekamu lielumu. Lai papildinātu kritēriju “sauss/slapjš zemeņu izskats”, tiek pievienots termins “augļu mitrums”.

Pēc pieņemšanas un sašķirošanas zemenes novieto aukstā vietā. Specifikācijas projektā tiek norādīti atdzesēšanas apstākļi, lai saglabātu visas zemenēm raksturīgās īpašības, un pievienots šāds teksts:

“Lai aizsargātu zemenes no pārmērīga karstuma, kas varētu izraisīt neatgriezeniskas kvalitatīvas izmaiņas, augļu atdzesēšanas ātrums jāpielāgo to temperatūrai saņemšanas brīdī.

Tādējādi, ja saņemto zemeņu temperatūra ir augstāka par 20 °C, tās nedrīkst ievietot dinamiskā priekšdzesēšanas modulī, kuru vēdina no +2 līdz +4 °C temperatūrā. Tātad augļi jāuzglabā vai nu “statiskā” aukstuma kamerā, kas iestatīta uz +6 °C temperatūru, vai aukstuma kamerā ar mehānisku ventilāciju, kas iestatīta uz 10–12 °C temperatūru, lai varētu lēni un regulāri pazemināt augļu temperatūru.”

Maksimālais zemeņu uzglabāšanas laiks pēc saņemšanas (48 stundas) un zemeņu temperatūra pārvadāšanas laikā (no 6 līdz 12 °C) netiek mainīta.

Temperatūras režīms kravas automobiļos tiek aizstāts ar vispārīgu pienākumu: “pārvadājot jāievēro aukstuma režīms”, jo temperatūras kontrole kļūst neobjektīva, kad kravas automobilis atrodas iekraušanas posmā un tā durvis ir atvērtas.

Ieteikumi attiecībā uz tirdzniecību tiek svītroti.

Sasaldēšana

Sasaldēšana

Galvenais iemesls, kādēļ tiek pieprasīti AĢIN grozījumi, ir paredzēt dziļo sasaldēšanu, lai saldētās zemenes varētu izmantot pārtikas ražotāji, kas vēlas uzsvērt izmantoto zemeņu izcelsmi.

Sasaldēšana neizmaina zemeņu organoleptiskās īpašības un noformējumu, kas ir AĢIN raksturīga īpatnība. Tā notiek ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc pieņemšanas sagādes punktā. Grupas veiktajos testos tika konstatēts, ka sasaldēšanas process nepasliktina organoleptiskās īpašības (cukura līmeni, brieduma viendabīgumu utt.) un neizraisa augļu salipšanu, kas varētu negatīvi ietekmēt produkta noformējuma kvalitāti (krāsu, lielumu utt.). Zemenes “Fraise du Périgord” paliek veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem.

Specifikācijā tiek iekļauti šādi noteikumi:

“Zemenes, kas sašķirotas kā AĢIN atbilstošas un paredzētas dziļajai sasaldēšanai, sasaldē ne vēlāk kā 72 stundu laikā pēc pieņemšanas sagādes punktā; šajā periodā tās tur aukstumā.

Zemenes sasaldē vai nu tieši iepakojumā, kurā novākta raža, vai arī uz saldēšanas paklāja ar īpašām iedobēm. Otrajā gadījumā zemenes iepako jau pēc sasaldēšanas.

Saldētu zemeņu minimālais derīguma termiņš (DDM) ir divi gadi.”

5.5.   Saikne

Saikne

Šī nodaļa tiek pārstrukturēta trijās daļās, lai atsevišķi nodalītu ģeogrāfiskā apgabala specifiku, produkta specifiku un cēloņsakarību. Tie ir redakcionāli grozījumi vai precizējumi, kas nerada būtiskas izmaiņas.

Vienotā dokumenta punkts “Saikne” tiek atjaunināts tādā pašā veidā, tādēļ tiek grozīts un papildināts arī kopsavilkuma punkts “Saikne”.

Apgabala specifikas apraksts ietver informāciju, kas ļauj noteikt Dordoņas (Dordogne) departamentu un detalizētāk raksturot to augsnes un klimata aspektā. Pēc tam zemeņu ražošanas pirmsākumi šajā apgabalā tiek raksturoti no vēsturiskā viedokļa, uzsverot ražotāju zinātību. Tiek akcentēta zemeņu audzēšanas meistarība klajā laukā (pakalnu nogāzēs, zem pārseguma) un ražas novākšanas īpatnības (ar rokām ielasot tieši iepakojuma vienībās).

Dordogne

Produkta specifika tiek raksturota ar “Fraise du Périgord” aprakstošo informāciju, vienlaikus uzsverot tā īpatnības. “Fraise du Périgord” ir raksturīga audzēšana klajā laukā, toties citur Eiropā ir plaši izplatījusies bezaugsnes audzēšana, kas no standarta zemeņu audzēšanas atšķiras ar ražas novākšanas un noformējuma prasībām. Tai ir jāspēj nodrošināt vienmērīgu krāsu, kas raksturīga izvēlētajai šķirnei, un raža jānovāc ogu pilngatavības stadijā.

Cēloņsakarības pamatā ir produkta kvalitāte un reputācija, un tā veido saikni starp augsnes tipu, audzēšanas un novākšanas metodēm un “Fraise du Périgord” īpašībām.

5.6.   Marķējums

Marķējums

Spēkā esošās specifikācijas un kopsavilkuma punkts “Marķēšana” tiek grozīts.

Tiek svītrots pienākums marķējumā iekļaut sertificēto īpašību sarakstu, jo ir mainījušies valsts administratīvie un normatīvie akti.

Tiek pievienota prasība marķēt visas patēriņa pārdošanas vienības ar numuru, kas ļauj identificēt ražotāju.

Arī grupas logotipa iekļaušana marķējumā turpmāk būs obligāta.

Saldētu zemeņu marķēšanai piemēros tos pašus noteikumus, prasot norādīt arī minimālo derīguma termiņu (DDM).

DDM

5.7.   Cits

Cits

Satura rādītājs

Satura rādītājs

Specifikācijas satura rādītājs tiek svītrots.

Atbildīgais departaments dalībvalstī

Tiek pievienota Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūta (INAO) kontaktinformācija, jo minētā struktūra ir dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

INAO

Pieteikuma iesniedzēja grupa

Pieteikuma iesniedzēja grupa

Tiek atjaunināta pieteikuma iesniedzējas grupas kontaktinformācija. Aprakstošā daļa tiek svītrota.

Produkta veids

Produkta veids

Tiek grozīta atsauce uz produkta klasifikācijas grupu, lai nodrošinātu atbilstību Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 XI pielikumam.

Iepakošana

Iepakošana

Prasība nodrošināt iepakošanu apgabala teritorijā jau ir skaidri paredzēta spēkā esošajā specifikācijā. Tā attiecas tikai uz svaigām zemenēm, un tagad tā tiek attiecināta arī uz saldētām zemenēm. Zemenes sasaldē vai nu tieši iepakojumā, kurā novākta raža, vai arī uz saldēšanas paklāja ar īpašām iedobēm. Otrajā gadījumā zemenes iepako jau pēc sasaldēšanas.

Specifikācija tiek papildināta ar nepieciešamo pamatojuma informāciju, pievienojot šādu punktu:

“Zemenes “Fraise du Périgord”, ko tirgo svaigā veidā, iepako noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Zemenes novāc, ielasot tieši pārdošanas vienībās, jo tās ir ļoti trausls produkts un ir ieteicams izvairīties no jebkurām nelietderīgām darbībām ar produktu, ja tas apdraud zemeņu kvalitāti un saglabāšanu. Turklāt iepakošana noteiktajā apgabalā atvieglo produktu izsekojamību un kontroli.

“Fraise du Périgord” var sasaldēt un pēc tam iepakot ārpus ģeogrāfiskā apgabala.”

Kontroles struktūra

Kontroles struktūra

Saskaņā ar norādījumiem, kas ir spēkā valsts līmenī un paredz saskaņot specifikācijas redakciju, sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija tiek svītrota. Šajā punktā patlaban ir norādīta kontaktinformācija iestādēm, kas kontroles jomā ir kompetentas Francijas līmenī – tās ir Cilmes vietu un kvalitātes valsts institūts (INAO) un Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcija (DGCCRF). Sertificēšanas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejama INAO vietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

INAO

DGCCRF

INAO

Valsts prasības

Valsts prasības

Attiecībā uz izmaiņām valsts normatīvajos un administratīvajos aktos punkts “Valsts prasības” ir izveidots kā tabula, norādot galvenos kontrolējamos parametrus un vērtēšanas metodi.

Vienotā dokumenta atjaunināšana

Vienotajā dokumentā tiek svītrots 4.4. punkts “Izcelsmes apliecinājums”, 4.5. punkts “Ražošanas metode” un 4.7. punkts “Kontroles struktūras”. Tie vairs nav paredzēti modelī, kas sniegts Regulā (ES) Nr. 668/2014.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“FRAISE DU PÉRIGORD”

“FRAISE DU PÉRIGORD”

ES Nr.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

ES Nr.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

ACVN ( )AĢIN (X)

ACVN ( )AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Nosaukums vai nosaukumi

“Fraise du Périgord”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Zemenes “Fraise du Périgord” audzē klajā laukā un novāc pilngatavības stadijā. Tās ražo no šķirnēm, kas izvēlētas garšas potenciāla dēļ. Katrā pārdošanas vienībā ir tikai vienas šķirnes zemenes.

Zemenes “Fraise du Périgord” ir veselīgas, nesaspiestas, spīdīgas un bez netīrumiem. Prasītais minimālais cukura saturs (pēc Briksa skalas) ir atkarīgs no ražas novākšanas perioda un šķirnes. Ogu krāsa, izmērs un brieduma pakāpe ir viendabīga. Tās atbilst augstākā labuma vai I kategorijai.

Zemenes “Fraise du Périgord” tirgo svaigas vai saldētas.

Svaigām zemenēm noteikti jābūt ar svaigām un zaļām kauslapām. Ogas tiek rūpīgi iepakotas neatkarīgi no izmantotā iepakojuma veida.

Saldētas zemenes ir veselas vai sagrieztas, kauslapas var būt atdalītas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Zemeņu ražošanai jānotiek ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošana ietver stādīšanas, ražas novākšanas un šķirošanas posmus.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Zemenes “Fraise du Périgord”, ko tirgo svaigā veidā, iepako un pirms nosūtīšanas uzglabā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Zemenes novāc, ielasot tieši pārdošanas vienībās, jo tās ir ļoti trausls produkts un ir ieteicams izvairīties no jebkurām nelietderīgām darbībām ar produktu, ja tas apdraud zemeņu kvalitāti un saglabāšanu. Turklāt iepakošana noteiktajā apgabalā atvieglo produktu izsekojamību un kontroli.

Zemenes novāc, ar rokām ielasot tās tieši pārdošanas vienībās, kuru maksimālais neto svars ir 10 kg. Lai nepieļautu augļu saspiešanos, zemenes var uzglabāt ne vairāk kā trīs slāņos.

Katrā pārdošanas vienībā ir tikai vienas šķirnes un vienas kategorijas zemenes.

Pēc tam zemenes uzglabā aukstumā ne ilgāk kā 48 stundas, pirms tās nosūta un laiž tirgū patēriņam. Lai aizsargātu zemenes no pārmērīga karstuma, kas varētu izraisīt neatgriezeniskas kvalitatīvas izmaiņas, augļu atdzesēšanas ātrums jāpielāgo to temperatūrai saņemšanas brīdī.

“Fraise du Périgord” var sasaldēt ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

Saldētas zemenes “Fraise du Périgord” var iepakot ārpus ģeogrāfiskā apgabala.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Papildus obligātajām norādēm, kas paredzētas tiesību aktos par pārtikas produktu marķēšanu un noformēšanu, marķējums vienā un tajā pašā redzamības laukā ietver reģistrēto produkta nosaukumu un Eiropas Savienības AĢIN simbolu.

Pārdošanas vienībām piestiprina etiķetes, kurās obligāti iekļauj:

| — | AĢIN nosaukumu – “Fraise du Périgord”, |
| --- | --- |

—

AĢIN nosaukumu – “Fraise du Périgord”,

| — | norādi “Sertificējis:”, ierakstot sertifikācijas iestādes nosaukumu. |
| --- | --- |

—

norādi “Sertificējis:”, ierakstot sertifikācijas iestādes nosaukumu.

Visas patēriņa pārdošanas vienības marķē ar numuru, kas ļauj identificēt ražotāju.

Attiecībā uz zemenēm, kuras tirgo svaigas, visas (ar vāciņu vai plēvi) noslēgtās patēriņa pārdošanas vienības marķē ar turpmāk atveidoto logotipu, ko izstrādājusi grupa un kas ir nodots visu operatoru rīcībā. Attiecībā uz nenoslēgtām patēriņa pārdošanas vienībām, kas iepakotas vaļējās kastēs, ar logotipu marķē vai nu pārdošanas vienību, vai arī visu kasti.

Image 7

Saldētu zemeņu marķējumā iekļauj tādu pašu informāciju kā svaigu produktu marķējumā, kā arī norāda uzglabāšanas temperatūru un minimālo derīguma termiņu (DDM).

DDM

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Fraise du Périgord” ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst liela daļa Dordoņas (Dordogne) departamenta un vairākas kaimiņu komūnas Lo (Lot) departamentā.

Dordogne

Lot

Dordoņas (Dordogne) departamentā

Dordoņas (Dordogne) departamentā

Kantoni – Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle un Vallée de l’Homme.

Bergerac-1

Bergerac-2

Coulounieix-Chamiers

Isle-Manoire

Lalinde

Montpon-Ménestérol

Pays de la Force

Périgord Central

Saint-Astier

Sarlat-la-Canéda

Vallée Dordogne

Vallée de l’Isle

Vallée de l’Homme

Komūnas – Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (tā daļa, kas 2016. gada 1. janvārī atradās deleģētās komūnas Saint-Julien-de-Bourdeilles teritorijā), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac un Villetoureix.

Agonac

Ajat

Allemans

Antonne-et-Trigonant

Archignac

Auriac-du-Périgord

Azerat

(La)Bachellerie

Bardou

Bars

Bertric-Burée

Biras

Blis-et-Born

Boisse

(La)Boissière-d’Ans

Borrèze

Bouniagues

Bourdeilles

Bourg-des-Maisons

Bourg-du-Bost

Brantôme en Périgord

Saint-Julien-de-Bourdeilles

Brouchaud

Bussac

Calviac-en-Périgord

Carlux

Carsac-Aillac

(La)Cassagne

Cazoulès

Celles

Cercles

Champcevinel

(Le)Change

Chapdeuil

Chassaignes

Château-l’Évêque

Chavagnac

Chourgnac

Colombier

Coly

Comberanche-et-Épeluche

Condat-sur-Vézère

Conne-de-Labarde

Cornille

Coulaures

Coutures

Creyssac

Cubjac

(La)Dornac

Douchapt

Escoire

Faurilles

Faux

Fossemagne

Gabillou

(La)Gonterie-Boulouneix

Grand-Brassac

Granges-d’Ans

Hautefort

Issigeac

Jayac

(La)Jemaye

(Le)Lardin-Saint-Lazare

Léguillac-de-Cercles

Limeyrat

Lisle

Lusignac

Mayac

Milhac-d’Auberoche

Monbazillac

Monmadalès

Monmarvès

Monsaguel

Montagnac-d’Auberoche

Montagrier

Montaut

Nadaillac

Orliaguet

Paulin

Paussac-et-Saint-Vivien

Périgueux

Petit-Bersac

Peyrillac-et-Millac

Plaisance

Ponteyraud

Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt

Prats-de-Carlux

Ribagnac

Ribérac

Sadillac

Saint-André-de-Double

Saint-Antoine-d’Auberoche

Saint-Aubin-de-Cadelech

Saint-Aubin-de-Lanquais

Saint-Capraise-d’Eymet

Saint-Cernin-de-Labarde

Saint-Crépin-et-Carlucet

Sainte-Eulalie-d’Ans

Saint-Geniès

Saint-Géraud-de-Corps

Saint-Julien-de-Lampon

Saint-Just

Saint-Léon-d’Issigeac

Saint-Martin-de-Gurson

Saint-Martin-de-Ribérac

Saint-Méard-de-Drône

Saint-Méard-de-Gurçon

Sainte-Mondane

Sainte-Orse

Saint-Pantaly-d’Ans

Saint-Pardoux-de-Drône

Saint-Paul-Lizonne

Saint-Perdoux

Saint-Rabier

Sainte-Radegonde

Saint-Rémy

Saint-Sulpice-de-Roumagnac

Saint-Victor

Saint-Vincent-de-Connezac

Salignac-Eyvigues

Savignac-les-Églises

Segonzac

Sencenac-Puy-de-Fourches

Simeyrols

Siorac-de-Ribérac

Temple-Laguyon

Thenon

Tocane-Saint-Apre

Tourtoirac

Trélissac

Vanxains

Veyrignac

Villetoureix

Lo (Lot) departamentā

Lo (Lot) departamentā

Komūnas – Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac un Saint-Cirq-Madelon.

Anglars-Nozac

Fajoles

Gourdon

Léobard

Masclat

Milhac

Payrignac

Rouffilhac

Saint-Cirq-Madelon

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

AĢIN “Fraise du Périgord” ģeogrāfiskais apgabals atbilst vēsturiskajam zemeņu ražošanas apgabalam Perigorā (Périgord), kurā zemenes audzē laukos, kas īpaši piemēroti šai kultūrai.

Périgord

AĢIN “Fraise du Périgord” ražošanas ģeogrāfiskais apgabals lielākoties aptver Dordoņas departamenta centru un dienvidu/dienvidaustrumu daļu, kā arī ļoti nelielu daļu no Lo departamenta, kas robežojas ar Dordoņas departamenta dienvidaustrumiem.

Ražošanas apgabala pedoģeoloģiskās īpašības raksturo kalnains reljefs rietumos un mazliet daudzveidīgāks reljefs austrumos, kur plešas gandrīz nepārtraukti meža masīvi. Šā reģiona īpatnība ir gandrīz nepārtraukti meži, kas vietām mijas ar apstrādātiem zemesgabaliem – bieži vien tie ir iepriekš atmežoti lauki, kas plešas atklātos pakalnos.

Perigoru ietekmē okeāna tuvums, un kopumā te valda mēreni okeānisks klimats. Vidējā temperatūra ir aptuveni 12 °C, bez lielām svārstībām gada laikā. Nokrišņu daudzums ir diezgan bagātīgs – no 800 līdz 900 mm gadā.

Zemenes Dordoņā sāka audzēt 19. gadsimta beigās, taču ļoti ierobežotā apjomā. Tikai pēc Otrā pasaules kara zemeņu audzēšana pa īstam izvērsās Eglise-Neuve de Vergt nogāžu vieglajās, smilšainajās un skābajās augsnēs.

Eglise-Neuve de Vergt

20. gadsimta sešdesmitajos gados ražotāji saprata, ka ir jāatjaunina stādījumi, kas diezgan strauji iznīka, augsnei noplicinoties. Tādēļ, lai apgūtu jaunas augsnes, viņi sāka retināt kastaņkoku biezokņus, konstatējot, ka šīs ar humusu bagātīgās augsnes ir lieliski piemērotas zemeņu audzēšanai – 1960. gadā ražošanas apjomi sasniedza 1 000 tonnu. Starpprofesionālā Perigoras zemeņu ražotāju un piegādātāju apvienība (Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord, UIFP) tika izveidota 1988. gadā; tajā apvienojušies ražotāji, kooperatīvi, Vēras (Vergt) tirgotāji un privātie piegādātāji.

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord, UIFP

Vergt

Solīdā ražošanas pieredze un īpašu profesionālo struktūru izveide ļāva attīstīt kopīgus paņēmienus, pamatojoties uz “Fraise du Périgord” ražotāju zinātību tādās jomās kā zemesgabalu izvēle (atkarībā no augsnes rakstura) un šķirnes izvēle (atkarībā no garšas), kā arī audzēšanas meistarība (nogāzes, pārsegums) un ražas novākšana (novākšana ar rokām, ielasot tieši iepakojuma vienībās). Šie ražošanas paņēmieni ļauj iegūt kvalitatīvas zemenes, kuru uzglabāšanas apstākļi, ņemot vērā ogu trauslumu, pirmsnosūtīšanas laikā tiek kontrolēti.

Produkta specifika

Produkta specifika

“Fraise du Périgord” ir raksturīga audzēšana klajā laukā, toties citur Eiropā ir plaši izplatījusies bezaugsnes audzēšana, kas no standarta zemeņu audzēšanas atšķiras ar ražas novākšanas un noformējuma prasībām. Tai ir jāspēj nodrošināt vienmērīgu krāsu, kas raksturīga izvēlētajai šķirnei, un raža jānovāc ogu pilngatavības stadijā.

“Fraise du Périgord” novāc ar rokām, ogas ielasot tieši pārdošanas vienībās un veltot vislielāko vērību noformējumam. Šīs zemenes ir veselīgas, nesaspiestas un spīdīgas. Zemenes rūpīgi sakārto pēc lieluma, un iepakojumā veido ne vairāk kā trīs slāņus, lai lielākā traukā augļi netiktu saspiesti. To krāsa, lielums un gatavības pakāpe ir viendabīga.

Saikne

Saikne

Saikni pamato “Fraise du Périgord” kvalitāte un reputācija.

Apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi ir “Fraise du Périgord” ražošanai labvēlīgi. Parasti šīs ogas audzē kalnu nogāzēs, bieži vien zemesgabalos, kas iepriekš ir atmežoti, tas ir, tajos ir “jaunas” augsnes un tie ir pakļauti saules iedarbībai, tādējādi nodrošinot pietiekamu nogatavošanos. Augsnes tiek izvēlētas pēc to īpašībām – tās ir samērā smilšainas, ar labu filtrācijas spēju un nedaudz skābu pH, bez aktīvā kaļķakmens. Zemenes audzē pakalnu nogāzēs, lai pastiprinātu augsnes dabīgo noteci un nepieļautu auga nosmakšanu. Tiek nodrošināta augsnes tipam atbilstoša mēslošana un lokāla apūdeņošana, un tā tiek pilnībā kontrolēta, lai apmierinātu auga vajadzības.

Zemenēm labvēlīgas ir arī Perigoras maigās, mazsvārstīgās temperatūras, un tas ļauj augļiem vienmērīgi augt un nogatavoties. Audzēšana klajā laukā zem pārseguma, ko uzstāda vēlākais ziedēšanas laikā, ļauj patērētājiem atrast “Fraise du Périgord” tirdzniecības stendos vismaz sešus mēnešus gadā, no aprīļa līdz oktobrim. Turklāt šāds ilgs ražošanas periods ļauj noturēt zemeņu novācējus, kuru novākšanas prasme ir būtiska produkta kvalitātei. Svaigās zemenes novāc, ar rokām ielasot tās tieši pārdošanas vienībās un pievēršot vislielāko vērību noformējumam, formai un krāsai. Veidojot pārsegumu zemeņu laukos, augļi tiek pasargāti no klimatiskajiem apdraudējumiem (stipra vēja, lietus un krusas), tiek nodrošināta zemeņu tīrība, spīdīgums un pienācīga siltuma uzņemšana, kā arī agra ienākšanās un gara ražošanas sezona. Turklāt pārsegums palīdz aizsargāt zemenājus pret pārmērīgu karstumu, kas var ietekmēt arī augļus. Iestājoties karstumam, ražotājam zemenes jānovāc vēsākajās stundās un iespēju robežās jāaizsargā tās novākšanas laikā. Īpaša uzmanība tiek pievērsta ražas novākšanas un uzglabāšanas temperatūrai. Šādi iegūtās zemenes pēc tam var sasaldēt, bet tas jāizdara termiņā, kas ļauj saglabāt zemeņu īpašības.

“Fraise du Périgord” labo reputāciju jau sen apliecina augstais novērtējums. Šis augstais vērtējums tiek konstatēts dažādās tirdzniecības vietās, par ko liecina piezīme 1974. gada 31. maija laikrakstā: “Ranžisā (Rungis) zemenes “Fraise du Périgord” tirgoja par cenu no 3,50 līdz 4,80 F par kg, bet zemenes no Lotegaronas (Lot-et-Garonne) – par cenu no 2,80 līdz 3,80 F.”

Rungis

Lot-et-Garonne

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 18.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 170/51

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2020/C 170/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“SOLTVADKERTI”

PDO-HU-02171

Pieteikuma iesniegšanas datums: 28.4.2016.

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Soltvadkerti”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Baltvīns

Gaišzaļgans vai zaļgandzeltens vīns ar diskrētu vīnkoka ziedu aromātu un spēcīgu skābenu, rūgtenu un ilgu pēcgaršu.

| * | Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 11,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –5,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

11,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –5,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām

Vīns zeltaini dzeltenā krāsā ar sarežģītu aromātu, augstu dabisko cukuru saturu, piesātinātu un eļļainu konsistenci un garšas un aromātu buķeti, kas atgādina medu un gatavus vai žāvētus augļus.

| * | Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –5,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –5,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns

Svaigs, viegls un gaisīgs vidējas intensitātes dzirkstošais vīns ar paliekošu aromātu; vīns ir gaišzaļganā vai gaišzaļgani dzeltenā krāsā, un tam piemīt viegls ziedu aromāts un pārliecinoša, dzīvīga, spirdzinoša, skābena un parasti augļaina garša un ‘Ezerjó’ šķirnes vīnogām raksturīgais aromāts.

| * | Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 13 |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 10 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –5,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

13

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

10

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –5,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Baltvīns un no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vīns

Attiecīgais ierobežojums vīnu ražošanā:

| — | vīnogas jāapstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāapstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | vīnogu spiešana veicama vienīgi pa partijām, |
| --- | --- |

—

vīnogu spiešana veicama vienīgi pa partijām,

| — | jāveic misas attīrīšana, |
| --- | --- |

—

jāveic misas attīrīšana,

| — | jāveic misas kontrolēta raudzēšana temperatūrā, kas nepārsniedz 18 °C. |
| --- | --- |

—

jāveic misas kontrolēta raudzēšana temperatūrā, kas nepārsniedz 18 °C.

Dzirkstošais vīns

Attiecīgais ierobežojums vīnu ražošanā:

| — | obligāti jāraudzē pudelēs vai tvertnēs, |
| --- | --- |

—

obligāti jāraudzē pudelēs vai tvertnēs,

| — | jāveic otrējā raudzēšana vismaz trīs mēnešu garumā, |
| --- | --- |

—

jāveic otrējā raudzēšana vismaz trīs mēnešu garumā,

| — | jāveic papildu nogatavināšana tvertnēs vismaz sešu mēnešu garumā, |
| --- | --- |

—

jāveic papildu nogatavināšana tvertnēs vismaz sešu mēnešu garumā,

| — | jāveic nogatavināšana pudelēs vismaz trīs mēnešu garumā. |
| --- | --- |

—

jāveic nogatavināšana pudelēs vismaz trīs mēnešu garumā.

Vīnogulāju audzēšanas metode, attālums un pumpuru daudzums

Audzēšanas prakse

Atļautas šādas vīnogulāju vainagu veidošanas metodes:

| — | kroņveidā, |
| --- | --- |

—

kroņveidā,

| — | zema, vidēji augsta vai augsta kordona formā. |
| --- | --- |

—

zema, vidēji augsta vai augsta kordona formā.

Vīnogulāju stādījumu biezība ir vismaz 4 000 vīnogulāju uz hektāru, savukārt attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,8 m. Iztrūkstošu vīnogulāju un citu šķirņu vīnogulāju kopējais īpatsvars vīndārzā nedrīkst pārsniegt 10 % no vīnogulāju skaita stādīšanas laikā.

Ražas novākšanas datuma noteikšana

Audzēšanas prakse

Soltvadkert vīndaru kopiena ražas novākšanas sākuma datumu nosaka, pamatojoties uz pārbaudes ražu, ko no 1. augusta vāc katru nedēļu. Produktus, kas izgatavoti no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas noteiktā ražas novākšanas sākuma datuma, nevar laist tirgū, izmantojot aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Soltvadkerti”. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā.

Minimālais cukuru saturs un spirta potenciālā tilpumkoncentrācija vīnogās

Attiecīgais ierobežojums vīnu ražošanā

Minimālais dabiskais cukuru saturs vīnogās pēc Ungārijas misas cukuru skalas (17,5 °C temperatūrā) ir 17 baltvīnam, 20 no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražotam vīnam un 16 dzirkstošajam vīnam.

Vīnogu spirta minimālā potenciālā tilpumkoncentrācija (tilp. % 20 °C temperatūrā) ir 10,6 baltvīnam, 12,83 no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražotam vīnam un 9,87 dzirkstošajam vīnam.

b)   Maksimālās ražas

Vīns un dzirkstošais vīns:

70 hl no hektāra;

vīnogu raža:

10 000 kg vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabali, kas atbilstīgi vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali, un atrodas Soltvadkert pašvaldības administratīvajā teritorijā.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Dabas faktori (vīns un dzirkstošais vīns)

Ražošanas apgabals atrodas starp Donavu un Tisu un atšķiras no apkārtējā reģiona. Tā vides apstākļus nosaka galvenokārt tā zemais reljefs. Apgabala teritorijas lielākā daļa atrodas 110–120 m virs jūras līmeņa. Reljefs ir līdzens ar augstuma atšķirībām, kas nepārsniedz 10–15 metrus.

Ražošanas apgabala raksturīgā iezīme ir aluviālas smilts slāņi uz palieņu augsnes pamata un vietām arī kaļķaina lesa lauki. Parasti smilts augsnes ātri sasilst, un to spilgtā krāsa labāk atstaro saulesgaismu, kas palīdz vīnogām nogatavoties. Pateicoties tam, ka kvarca saturs augsnēs pārsniedz 75 %, šīs augsnes ir izturīgas pret filoksēru. Minerālu satura dēļ augsnes apakškārta spēj saglabāt barības vielas, un tas pozitīvi ietekmē vīnogu kvalitāti.

Ražošanas apgabala klimatiskos apstākļus nosaka kontinentālais klimats, kuram galvenokārt raksturīgas karstas vasaras un aukstas ziemas. Gaisa vidējā temperatūra ir aptuveni 10–11 °C. Vidējais saulesgaismas stundu skaits gadā ir 2 100 stundas. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 500–550 mm, kas lielā mērā atbilst vīnogu vajadzībām, tomēr nokrišņu sadalījums gadā ir nevienmērīgs. Ražošanas apgabala klimatu pozitīvi ietekmē Soltvadkert ezers.

Cilvēkfaktori (vīns)

Vīnogu audzēšana “Soltvadkerti” vīna izgatavošanai aizsākās 18. gadsimtā. Pateicoties vietējo iedzīvotāju neatlaidībai un smagam darbam, saules apspīdētās un vēja appūstās smilšu kāpas ir padarītas par auglīgu ražošanas apgabalu. Vietējo iedzīvotāju čaklums un prasmes tika nodotas no paaudzes paaudzei, un tādējādi attīstījās plaukstoša vīnkopības un augļkopības kultūra.

Patiecoties vietējiem vides apstākļiem, izmantotajai vīnogu šķirnei un vietējo iedzīvotāju īpašajām zināšanām, “Soltvadkerti” vīna darīšanas jomā ir notikusi ievērojama izaugsme. Vietējie iedzīvotāji un vīndari lolo vīnogu audzēšanas prasmes un tradīciju un rūpējas par “Soltvadkerti” vīnu labās reputācijas saglabāšanu. Ģimenes vīndarītavas šajā apgabalā ir ieguvušas noteicošu lomu šā vīna ražošanā. Ražošanas ierobežošanai un konkrēta ražas novākšanas datuma noteikšanai ir bijusi izšķirīga nozīme vīnogu audzēšanas metožu attīstībā. Vīna darīšanā izmanto reduktīvas metodes, un to bagātina izturēšana mucās.

‘Ezerjó’ ir vēsturiska Ungārijas baltvīna ražošanas vīnogu šķirne, kas kļuvusi par nozīmīgi šķirni Kunság vīna reģiona Soltvadkert apgabalā. Šo šķirni īpašu un unikālu padara tas, ka no šīs šķirnes vīnogām var ražot gan ražas vīnu, gan vīnu no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, gan dzirkstošo vīnu.

Cēloniskās saiknes apraksts (vīns)

| — | Ražošanas apgabals būtiski ietekmē vīna īpašības, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

—

Ražošanas apgabals būtiski ietekmē vīna īpašības, kā aprakstīts turpmāk.

| — | Kaļķainā augsne pozitīvi ietekmē vīnogu skābju sastāvu. |
| --- | --- |

—

Kaļķainā augsne pozitīvi ietekmē vīnogu skābju sastāvu.

| — | Augsnes apakškārtas minerālu sastāvs pastiprina vīna izteikto raksturu. |
| --- | --- |

—

Augsnes apakškārtas minerālu sastāvs pastiprina vīna izteikto raksturu.

| — | Veģetācijas periodā reģistrētais siltuma daudzums un saulesgaismas ilguma pozitīvā ietekme palīdz vīnogām nogatavoties un veidoties cukuru saturam; skābuma un spirta satura līdzsvars nodrošina harmoniskus vīnus. |
| --- | --- |

—

Veģetācijas periodā reģistrētais siltuma daudzums un saulesgaismas ilguma pozitīvā ietekme palīdz vīnogām nogatavoties un veidoties cukuru saturam; skābuma un spirta satura līdzsvars nodrošina harmoniskus vīnus.

| — | Soltvadkert ezera temperatūrai ir līdzsvarojoša ietekme – tas regulē gruntsūdeņu pieejamību, kā arī nodrošina labvēlīgu mitruma līmeni. Gruntsūdens atrodas tuvu zemes virskārtai, tādēļ vīnogulāju saknes var viegli absorbēt ūdeni. Saulesgaismas ilgums un labvēlīgā gruntsūdens apgāde palīdz vīnogām attīstīties vienmērīgi, un tas nodrošina pastāvīgi augstu kvalitāti vīnkopībā. Šādi apstākļi samazina ražas gada ietekmes nozīmi, nodrošinot iespēju gandrīz katru gadu ražot augstas kvalitātes vīnu no vienādas kvalitātes vīnogām. |
| --- | --- |

—

Soltvadkert ezera temperatūrai ir līdzsvarojoša ietekme – tas regulē gruntsūdeņu pieejamību, kā arī nodrošina labvēlīgu mitruma līmeni. Gruntsūdens atrodas tuvu zemes virskārtai, tādēļ vīnogulāju saknes var viegli absorbēt ūdeni. Saulesgaismas ilgums un labvēlīgā gruntsūdens apgāde palīdz vīnogām attīstīties vienmērīgi, un tas nodrošina pastāvīgi augstu kvalitāti vīnkopībā. Šādi apstākļi samazina ražas gada ietekmes nozīmi, nodrošinot iespēju gandrīz katru gadu ražot augstas kvalitātes vīnu no vienādas kvalitātes vīnogām.

| — | Tā kā ir noteikti ražošanas ierobežojumi un ražas novākšanas sākuma datums, vīnogu audzēšanas metodes nodrošina apgabala īpašās iezīmes, ko vietējie ražotāji vēl papildina, apvienojot reduktīvu vīna darīšanu ar izturēšanu mucās. Šīs atšķirīgās iezīmes galvenokārt nodrošina, ka vīni ir harmoniski ar īpašu skābju sastāvu un augstu skābumu, kā arī ar samtainu un šķirnei raksturīgu garšu. |
| --- | --- |

—

Tā kā ir noteikti ražošanas ierobežojumi un ražas novākšanas sākuma datums, vīnogu audzēšanas metodes nodrošina apgabala īpašās iezīmes, ko vietējie ražotāji vēl papildina, apvienojot reduktīvu vīna darīšanu ar izturēšanu mucās. Šīs atšķirīgās iezīmes galvenokārt nodrošina, ka vīni ir harmoniski ar īpašu skābju sastāvu un augstu skābumu, kā arī ar samtainu un šķirnei raksturīgu garšu.

| — | Pateicoties dabiskai izžūšanai, palielinās cukuru koncentrācija, nodrošinot dabisku atlikumcukuru saturu vīnos un vīna piesātināto un eļļaino konsistenci. |
| --- | --- |

—

Pateicoties dabiskai izžūšanai, palielinās cukuru koncentrācija, nodrošinot dabisku atlikumcukuru saturu vīnos un vīna piesātināto un eļļaino konsistenci.

Cilvēkfaktori (dzirkstošais vīns)

Vīnogu šķirne ‘Ezerjó’, kas nodrošina īpašu skābju sastāvu, augstu skābumu, diskrēti izteiktu raksturu un mērenu spirta tilpumkoncentrāciju, ir lieliski piemērota dzirkstošā vīna ražošanai. Tehnoloģiju, kas tiek izmantota dzirkstošā vīna ražošanai no vīna, kurš pilnībā izgatavots no ‘Ezerjó’ šķirnes vīnogām, nesen izstrādājušas vietējās vīndarītavas. Produkta unikālo raksturu nosaka šajā apgabalā audzēto vīnogu īpašības un reduktīvu vīna darīšanas metožu izmantošana, kā arī tradicionālā raudzēšana pudelēs un izturēšana.

Cēloniskās saiknes apraksts (dzirkstošais vīns)

| — | Galvenokārt smilts augsnes īpašību dēļ videi ir būtiska ietekme uz dzirkstošā vīna īpašībām, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

—

Galvenokārt smilts augsnes īpašību dēļ videi ir būtiska ietekme uz dzirkstošā vīna īpašībām, kā aprakstīts turpmāk.

| — | Kaļķainā augsne nodrošina dzirkstošajam vīnam tā īpašo un delikāto skābju sastāvu. |
| --- | --- |

—

Kaļķainā augsne nodrošina dzirkstošajam vīnam tā īpašo un delikāto skābju sastāvu.

| — | Tā kā vīnogas tiek novāktas agri, dzirkstošā vīna skābums ir dzīvīgs un spirdzinošs. |
| --- | --- |

—

Tā kā vīnogas tiek novāktas agri, dzirkstošā vīna skābums ir dzīvīgs un spirdzinošs.

| — | Augsnes apakškārtas minerālu sastāvs pastiprina vīna izteikto raksturu. |
| --- | --- |

—

Augsnes apakškārtas minerālu sastāvs pastiprina vīna izteikto raksturu.

| — | Soltvadkert ezera temperatūrai ir līdzsvarojoša ietekme – tas regulē gruntsūdeņu pieejamību, kā arī nodrošina labvēlīgu mitruma līmeni. Gruntsūdens atrodas tuvu zemes virskārtai, tādēļ vīnogulāju saknes var viegli absorbēt ūdeni. Saulesgaismas ilgums un labvēlīgā gruntsūdens apgāde palīdz vīnogām attīstīties vienmērīgi, un tas nodrošina pastāvīgi augstu kvalitāti vīnkopībā. Šādi apstākļi samazina ražas gada ietekmes nozīmi, nodrošinot iespēju gandrīz katru gadu ražot augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu no vienādas kvalitātes vīnogām. |
| --- | --- |

—

Soltvadkert ezera temperatūrai ir līdzsvarojoša ietekme – tas regulē gruntsūdeņu pieejamību, kā arī nodrošina labvēlīgu mitruma līmeni. Gruntsūdens atrodas tuvu zemes virskārtai, tādēļ vīnogulāju saknes var viegli absorbēt ūdeni. Saulesgaismas ilgums un labvēlīgā gruntsūdens apgāde palīdz vīnogām attīstīties vienmērīgi, un tas nodrošina pastāvīgi augstu kvalitāti vīnkopībā. Šādi apstākļi samazina ražas gada ietekmes nozīmi, nodrošinot iespēju gandrīz katru gadu ražot augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu no vienādas kvalitātes vīnogām.

| — | Veģetācijas periodā reģistrētais siltuma daudzums un saulesgaismas ilguma pozitīvā ietekme palīdz vīnogām nogatavoties, tādējādi piešķirot dzirkstošajam vīnam augļainas nianses. |
| --- | --- |

—

Veģetācijas periodā reģistrētais siltuma daudzums un saulesgaismas ilguma pozitīvā ietekme palīdz vīnogām nogatavoties, tādējādi piešķirot dzirkstošajam vīnam augļainas nianses.

| — | Vīnogu pārstrādes procesā izmanto ātrus un reduktīvus paņēmienus, kas ne tikai saglabā šķirnei raksturīgo svaigo aromātu, bet arī piešķir vīnam elegantu krāsu. Pateicoties tam, smarža, kas autolīzes rezultātā veidojas dzirkstošo vīnu ražošanas gaitā, nav uzkrītoša. |
| --- | --- |

—

Vīnogu pārstrādes procesā izmanto ātrus un reduktīvus paņēmienus, kas ne tikai saglabā šķirnei raksturīgo svaigo aromātu, bet arī piešķir vīnam elegantu krāsu. Pateicoties tam, smarža, kas autolīzes rezultātā veidojas dzirkstošo vīnu ražošanas gaitā, nav uzkrītoša.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Marķēšanas noteikumi – vispārīgi marķēšanas noteikumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

mazāku ģeogrāfisko vienību norādēs var izmantot šādu apdzīvotu vietu nosaukumus: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Apdzīvotas vietas nosaukumu drīkst norādīt tikai tad, ja vīns ir pilnībā (100 % apmērā) ražots no attiecīgajā apdzīvotajā vietā audzētām vīnogām.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---