# Službeni list C 172/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 172 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.20. svibnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 172

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.20. svibnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 172/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 172/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 172/02 | Tečajna lista eura — 19. svibnja 2020. | 2 |
| 2020/C 172/03 | Administrativna komisija Europskih zajednica za socijalnu sigurnost radnika migranata Stope za pretvorbu valuta u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 574/72 | 3 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 172/02

Tečajna lista eura — 19. svibnja 2020.

2

2020/C 172/03

Administrativna komisija Europskih zajednica za socijalnu sigurnost radnika migranata Stope za pretvorbu valuta u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 574/72

3

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 172/04 | Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 | 5 |
| 2020/C 172/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2020/C 172/06 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 22 |
| 2020/C 172/07 | Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 26 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2020/C 172/04

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89

5

2020/C 172/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2020/C 172/06

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

22

2020/C 172/07

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 172/01)

Dana 12. svibnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na talijanskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9809. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9809. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/2

---

Tečajna lista eura (1)

19. svibnja 2020.

(2020/C 172/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0950 |
| JPY | japanski jen | 118,00 |
| DKK | danska kruna | 7,4562 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89535 |
| SEK | švedska kruna | 10,5685 |
| CHF | švicarski franak | 1,0633 |
| ISK | islandska kruna | 156,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,9153 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,490 |
| HUF | mađarska forinta | 350,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,5510 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8428 |
| TRY | turska lira | 7,4448 |
| AUD | australski dolar | 1,6751 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5251 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4870 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8004 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5513 |
| KRW | južnokorejski von | 1 341,19 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,9649 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7816 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5713 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 177,50 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7583 |
| PHP | filipinski pezo | 55,567 |
| RUB | ruski rubalj | 79,3839 |
| THB | tajlandski baht | 34,947 |
| BRL | brazilski real | 6,2357 |
| MXN | meksički pezo | 25,8567 |
| INR | indijska rupija | 82,8535 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0950

JPY

japanski jen

118,00

DKK

danska kruna

7,4562

GBP

funta sterlinga

0,89535

SEK

švedska kruna

10,5685

CHF

švicarski franak

1,0633

ISK

islandska kruna

156,50

NOK

norveška kruna

10,9153

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,490

HUF

mađarska forinta

350,35

PLN

poljski zlot

4,5510

RON

rumunjski novi leu

4,8428

TRY

turska lira

7,4448

AUD

australski dolar

1,6751

CAD

kanadski dolar

1,5251

HKD

hongkonški dolar

8,4870

NZD

novozelandski dolar

1,8004

SGD

singapurski dolar

1,5513

KRW

južnokorejski von

1 341,19

ZAR

južnoafrički rand

19,9649

CNY

kineski renminbi-juan

7,7816

HRK

hrvatska kuna

7,5713

IDR

indonezijska rupija

16 177,50

MYR

malezijski ringit

4,7583

PHP

filipinski pezo

55,567

RUB

ruski rubalj

79,3839

THB

tajlandski baht

34,947

BRL

brazilski real

6,2357

MXN

meksički pezo

25,8567

INR

indijska rupija

82,8535

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/3

---

ADMINISTRATIVNA KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA ZA SOCIJALNU SIGURNOST RADNIKA MIGRANATA

Stope za pretvorbu valuta u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 574/72

(2020/C 172/03)

Članak 107. stavci 1., 2. i 4. Uredbe (EEZ) br. 574/72

Referentno razdoblje: Travanj 2020

Razdoblje primjene: Srpnja, Kolovoza i Rujna 2020

| travanj-20 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,2301 | 7,46202 | 7,59505 | 356,512 | 4,54505 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,9228 | 3,81533 | 3,88335 | 182,285 | 2,32388 |
| 1 CZK = | 0,0367240 | 0,0718248 | 1 | 0,274035 | 0,278921 | 13,0926 | 0,166912 |
| 1 DKK = | 0,134012 | 0,262101 | 3,64916 | 1 | 1,01783 | 47,7769 | 0,609091 |
| 1 HRK = | 0,131665 | 0,257510 | 3,58525 | 0,982485 | 1 | 46,9401 | 0,598423 |
| 1 HUF = | 0,00280495 | 0,00548593 | 0,0763792 | 0,020931 | 0,0213038 | 1 | 0,0127486 |
| 1 PLN = | 0,220020 | 0,430314 | 5,99116 | 1,64179 | 1,67106 | 78,4397 | 1 |
| 1 RON = | 0,206750 | 0,404361 | 5,62983 | 1,54277 | 1,57028 | 73,7088 | 0,939688 |
| 1 SEK = | 0,091827 | 0,179596 | 2,50047 | 0,685217 | 0,697433 | 32,7375 | 0,417359 |
| 1 GBP = | 1,14222 | 2,23396 | 31,1029 | 8,52330 | 8,6752 | 407,217 | 5,19146 |
| 1 NOK = | 0,088297 | 0,172691 | 2,40434 | 0,658875 | 0,670621 | 31,4790 | 0,401315 |
| 1 ISK = | 0,00636943 | 0,0124573 | 0,173440 | 0,0475288 | 0,0483761 | 2,27078 | 0,028949 |
| 1 CHF = | 0,948239 | 1,85457 | 25,8207 | 7,07578 | 7,20192 | 338,059 | 4,30979 |

travanj-20

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

27,2301

7,46202

7,59505

356,512

4,54505

1 BGN =

0,511300

1

13,9228

3,81533

3,88335

182,285

2,32388

1 CZK =

0,0367240

0,0718248

1

0,274035

0,278921

13,0926

0,166912

1 DKK =

0,134012

0,262101

3,64916

1

1,01783

47,7769

0,609091

1 HRK =

0,131665

0,257510

3,58525

0,982485

1

46,9401

0,598423

1 HUF =

0,00280495

0,00548593

0,0763792

0,020931

0,0213038

1

0,0127486

1 PLN =

0,220020

0,430314

5,99116

1,64179

1,67106

78,4397

1

1 RON =

0,206750

0,404361

5,62983

1,54277

1,57028

73,7088

0,939688

1 SEK =

0,091827

0,179596

2,50047

0,685217

0,697433

32,7375

0,417359

1 GBP =

1,14222

2,23396

31,1029

8,52330

8,6752

407,217

5,19146

1 NOK =

0,088297

0,172691

2,40434

0,658875

0,670621

31,4790

0,401315

1 ISK =

0,00636943

0,0124573

0,173440

0,0475288

0,0483761

2,27078

0,028949

1 CHF =

0,948239

1,85457

25,8207

7,07578

7,20192

338,059

4,30979

| travanj-20 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,83676 | 10,89001 | 0,875485 | 11,32540 | 157,000 | 1,05459 |
| 1 BGN = | 2,47304 | 5,56806 | 0,447635 | 5,79067 | 80,2741 | 0,539210 |
| 1 CZK = | 0,177625 | 0,399925 | 0,032151 | 0,415914 | 5,76567 | 0,0387286 |
| 1 DKK = | 0,648184 | 1,45939 | 0,117325 | 1,51774 | 21,0399 | 0,141327 |
| 1 HRK = | 0,636831 | 1,43383 | 0,1152705 | 1,49116 | 20,6714 | 0,138852 |
| 1 HUF = | 0,0135669 | 0,0305460 | 0,00245570 | 0,0317672 | 0,440378 | 0,00295806 |
| 1 PLN = | 1,064183 | 2,39602 | 0,192624 | 2,49181 | 34,5431 | 0,232030 |
| 1 RON = | 1 | 2,25151 | 0,181006 | 2,34152 | 32,4597 | 0,218036 |
| 1 SEK = | 0,444147 | 1 | 0,0803934 | 1,03998 | 14,4169 | 0,096840 |
| 1 GBP = | 5,52466 | 12,4388 | 1 | 12,9361 | 179,329 | 1,20457 |
| 1 NOK = | 0,427072 | 0,961557 | 0,0773028 | 1 | 13,8626 | 0,093117 |
| 1 ISK = | 0,030807 | 0,069363 | 0,00557634 | 0,0721363 | 1 | 0,00671711 |
| 1 CHF = | 4,58641 | 10,32634 | 0,830170 | 10,73919 | 148,874 | 1 |

travanj-20

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,83676

10,89001

0,875485

11,32540

157,000

1,05459

1 BGN =

2,47304

5,56806

0,447635

5,79067

80,2741

0,539210

1 CZK =

0,177625

0,399925

0,032151

0,415914

5,76567

0,0387286

1 DKK =

0,648184

1,45939

0,117325

1,51774

21,0399

0,141327

1 HRK =

0,636831

1,43383

0,1152705

1,49116

20,6714

0,138852

1 HUF =

0,0135669

0,0305460

0,00245570

0,0317672

0,440378

0,00295806

1 PLN =

1,064183

2,39602

0,192624

2,49181

34,5431

0,232030

1 RON =

1

2,25151

0,181006

2,34152

32,4597

0,218036

1 SEK =

0,444147

1

0,0803934

1,03998

14,4169

0,096840

1 GBP =

5,52466

12,4388

1

12,9361

179,329

1,20457

1 NOK =

0,427072

0,961557

0,0773028

1

13,8626

0,093117

1 ISK =

0,030807

0,069363

0,00557634

0,0721363

1

0,00671711

1 CHF =

4,58641

10,32634

0,830170

10,73919

148,874

1

Source: ECB

Napomena: sve unakrsne stope koje uključuju ISK izračunavaju se prema podacima o stopama ISK/EUR Središnje banke Islanda

| reference: travanj-20 | 1 EUR in national currency | 1 unit of N.C. in EUR |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,511300 |
| CZK | 27,2301 | 0,0367240 |
| DKK | 7,46202 | 0,134012 |
| HRK | 7,59505 | 0,131665 |
| HUF | 356,512 | 0,00280495 |
| PLN | 4,54505 | 0,220020 |
| RON | 4,83676 | 0,206750 |
| SEK | 10,89001 | 0,091827 |
| GBP | 0,875485 | 1,14222 |
| NOK | 11,32540 | 0,088297 |
| ISK | 157,000 | 0,00636943 |
| CHF | 1,05459 | 0,948239 |

reference: travanj-20

1 EUR in national currency

1 unit of N.C. in EUR

BGN

1,95580

0,511300

CZK

27,2301

0,0367240

DKK

7,46202

0,134012

HRK

7,59505

0,131665

HUF

356,512

0,00280495

PLN

4,54505

0,220020

RON

4,83676

0,206750

SEK

10,89001

0,091827

GBP

0,875485

1,14222

NOK

11,32540

0,088297

ISK

157,000

0,00636943

CHF

1,05459

0,948239

Source: ECB

Napomena: stope ISK/EUR na osnovi podataka Središnje banke Islanda

| 1. | Uredbom (EEZ) br. 574/72 utvrđuje se da stopa za pretvorbu u valutu iznosa navedenih u drugoj valuti ona je stopa koju odredi Komisija i koja se temelji na mjesečnoj srednjoj vrijednosti za vrijeme referentnog razdoblja određenog u stavku |
| --- | --- |

1.

| 2. | o referentnim deviznim tečajevima valuta koje objavljuje Europska središnja banka. 2. Referentna su razdoblja sljedeća:






  — | mjesec siječanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. travnja, |
| --- | --- | --- |

2.

—

mjesec siječanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. travnja,

| — | mjesec travanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. srpnja, |
| --- | --- |

—

mjesec travanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. srpnja,

| — | mjesec srpanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. listopada, |
| --- | --- |

—

mjesec srpanj za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. listopada,

| — | mjesec listopad za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. siječnja. |
| --- | --- |

—

mjesec listopad za stope pretvorbe koje se primjenjuju od 1. siječnja.

Stope pretvorbe valuta objavljuju se u Službenom listu Europske Unije (serija C) mjeseca veljače, svibnja, kolovoza i studenoga.

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/5

---

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (1)

(2020/C 172/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća (2).

ZAHTJEV ZA IZMJENU TEHNIČKE DOKUMENTACIJE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

„HIERBAS DE MALLORCA”

EU br.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018.

Jezik izmjene: španjolski

Posrednik

| Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i hrane |
| --- |
| Glavna uprava za prehrambenu industriju |
| Glavna poduprava za prepoznatljivu kvalitetu i ekološku poljoprivredu |
| Paseo de la Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid ŠPANJOLSKA |

Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i hrane

Glavna uprava za prehrambenu industriju

Glavna poduprava za prepoznatljivu kvalitetu i ekološku poljoprivredu

Paseo de la Infanta Isabel, 1

28071 Madrid ŠPANJOLSKA

Tel. +34 913475397

E-pošta: sgcdae@mapama.es

Naziv oznake zemljopisnog podrijetla

Hierbas de Mallorca

Stavke specifikacije na koje se primjenjuje izmjena

Zaštićeni naziv (promjena naziva odražava se u drugim stavkama kao što su opis proizvoda, poveznica, metoda proizvodnje, primjenjivi zahtjevi i provjere, ali bez utjecaja na sadržaj tih dijelova)

Izmjena

Izmjena specifikacije proizvoda koja uzrokuje izmjenu glavnih specifikacija

Objašnjenje izmjene

Izmjena se provodi kako bi se uz španjolski naziv uključio i naziv na katalonskom jeziku, s obzirom na zajednički službeni status oba jezika u Španjolskoj (priznat člankom 4. Ekološkog zakona br. 1/2007 od 28. veljače 2007. o reformi Statuta autonomne zajednice Balearskih otoka).

Potpuno je opravdano da proizvod ima dva naziva, na španjolskom jeziku („Hierbas de Mallorca”) i na katalonskom jeziku („Herbes de Mallorca”), jer gotovo svi proizvođači tog jakog alkoholnog pića s aromom anisa sad upotrebljavaju samo naziv na katalonskom i smatraju da je mogućnost upotrebe naziva „Herbes de Mallorca” ključna pri stavljanju na tržište njihova proizvoda.

Piće „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” proizvodi se isključivo na otoku Mallorci, koji pripada Autonomnoj zajednici Balearski otoci.

U autonomnoj zajednici Balearskih otoka govori se katalonski koji, zajedno sa španjolskim, ima status službenog jezika, priznat člankom 4. Ekološkog zakona 1/2007 od 28. veljače 2007. o reformi Statuta autonomne zajednice Balearskih otoka.

Uobičajeno korištenje oba jezika – španjolskog i katalonskog – na području Balearskih otoka znači da se „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” oduvijek naizmjenično navode i na španjolskom jeziku („Hierbas de Mallorca”) i na katalonskom jeziku („Herbes de Mallorca”).

Osim toga, ne može se ignorirati stvarnost na tržištu. Nazivi „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” upotrebljavaju se godinama i tako će biti i nadalje. To se ne odnosi samo na nacionalnu, već i na međunarodnu trgovinu.

Upotreba izraza „Herbes de Mallorca” toliko se ukorijenila da se on upotrebljava čak i u marketingu i promidžbi u drugim državama članicama i na drugim jezicima EU-a.

Relevantne izmjene tehničke dokumentacije

Točka 1. tehničke dokumentacije. Oznaka

Osim „Hierbas de Mallorca”, u naziv proizvoda mora biti uključen i naziv na katalonskom jeziku „Herbes de Mallorca”.

Naziv: „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

Ova promjena utječe na druge stavke kao što su opis proizvoda, poveznica, metoda proizvodnje, primjenjivi zahtjevi i provjere, ali njihov sadržaj se ne mijenja.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČKE DOKUMENTACIJE

„HIERBAS DE MALLORCA”/„HERBES DE MALLORCA”

EU br.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018.

1.   Naziv

„Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”

2.   Kategorija jakog alkoholnog pića

Kategorija 25. Jaka alkoholna pića s aromom anisa

3.   Opis jakog alkoholnog pića

„Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” jako je alkoholno piće s aromom anisa, s volumnim udjelom alkohola od 20 % do 50 %, aromatizirano biljem i, po izboru, zaslađeno saharozom.

3.1.   Kemijska svojstva

| — | Stvarni udio alkohola:






  — | najmanje: 20 % vol. |
| --- | --- | --- |

—

Stvarni udio alkohola:

—

najmanje: 20 % vol.

| — | najviše: 50 % vol. |
| --- | --- |

—

najviše: 50 % vol.

| — | Najveći dopušteni udio metanola: 20 g/hl alkohola pri 100 % vol. |
| --- | --- |

—

Najveći dopušteni udio metanola: 20 g/hl alkohola pri 100 % vol.

3.2.   Organoleptička svojstva

| — | bistar izgled |
| --- | --- |

—

bistar izgled

| — | boja u rasponu od jantarne do zelene |
| --- | --- |

—

boja u rasponu od jantarne do zelene

| — | intenzivan i složen okus sa snažnom aromom anisa. Arome su svježe, slatke, voćne (naranča i limun) i cvjetne. |
| --- | --- |

—

intenzivan i složen okus sa snažnom aromom anisa. Arome su svježe, slatke, voćne (naranča i limun) i cvjetne.

| — | okus je prepoznatljivo sladak, srednje sladak ili nezaslađen, ovisno o inačici, kako je opisano u odjeljku „Inačice”: slatka, miješana ili suha. Osjeća se snažan naknadni okus aromatskog bilja. |
| --- | --- |

—

okus je prepoznatljivo sladak, srednje sladak ili nezaslađen, ovisno o inačici, kako je opisano u odjeljku „Inačice”: slatka, miješana ili suha. Osjeća se snažan naknadni okus aromatskog bilja.

| — | kod miješane i slatke inačice osjeća se gustoća. |
| --- | --- |

—

kod miješane i slatke inačice osjeća se gustoća.

3.3.   Vrste

Postoje tri različite inačice s obzirom na udio šećera i stvarnu alkoholnu jakost.

| — | Suha: najmanji udio alkohola od 35 % i najveći udio šećera od 100 g/l, izražen kao saharoza. |
| --- | --- |

—

Suha: najmanji udio alkohola od 35 % i najveći udio šećera od 100 g/l, izražen kao saharoza.

| — | Miješana: najmanji udio alkohola od 25 % i udio šećera od 100 do 300 g/l, izražen kao saharoza. |
| --- | --- |

—

Miješana: najmanji udio alkohola od 25 % i udio šećera od 100 do 300 g/l, izražen kao saharoza.

| — | Slatka: najmanji udio alkohola od 20 % i najmanji udio šećera od 300 g/l, izražen kao saharoza. |
| --- | --- |

—

Slatka: najmanji udio alkohola od 20 % i najmanji udio šećera od 300 g/l, izražen kao saharoza.

3.4.   Posebna svojstva (u usporedbi s jakim alkoholnim pićima iste kategorije)

Posebna organoleptička svojstva jesu intenzivan i složen okus sa snažnom aromom anisa. Arome su svježe, slatke, voćne (naranča i limun) i cvjetne. Boja varira od jantarne do zelene. Okus je sladak, srednje sladak ili nezaslađen, ovisno o inačici: slatka, miješana ili suha. Kod miješane i slatke inačice osjeća se gustoća.

4.   Predmetno zemljopisno područje

Proizvodnja i punjenje u boce oznake zemljopisnog podrijetla ograničeni su na otok Mallorcu u Autonomnoj zajednici Balearski otoci u Španjolskoj.

5.   Postupak dobivanja jakog alkoholnog pića

Proizvodi se miješanjem jakog alkoholnog pića s aromom anisa s otopinom alkohola i vode, aromatiziranom maceracijom i/ili destilacijom bilja, uz dodavanje vode, etilnog alkohola poljoprivrednog podrijetla i, po izboru, saharoze.

5.1.   Sastojci

(a)   Neophodni

| (1) | Jako alkoholno piće s aromom anisa |
| --- | --- |

(1)

Jako alkoholno piće s aromom anisa

| (2) | Alkohol poljoprivrednog podrijetla |
| --- | --- |

(2)

Alkohol poljoprivrednog podrijetla

| (3) | Destilirana, deionizirana i/ili demineralizirana voda za piće. |
| --- | --- |

(3)

Destilirana, deionizirana i/ili demineralizirana voda za piće.

| (4) | Aromatsko bilje proizvedeno na otoku Mallorci:






  (a) | citronovac (Lippia citriodora) |
| --- | --- | --- |

(4)

Aromatsko bilje proizvedeno na otoku Mallorci:

(a)

citronovac (Lippia citriodora)

| (b) | kamilica (Matricaria spp.) |
| --- | --- |

(b)

kamilica (Matricaria spp.)

| (c) | naranča (Citrus sinensis) |
| --- | --- |

(c)

naranča (Citrus sinensis)

| (d) | limun (Citrus limon) |
| --- | --- |

(d)

limun (Citrus limon)

| (e) | ružmarin (Rosmarinus officinalis) |
| --- | --- |

(e)

ružmarin (Rosmarinus officinalis)

| (f) | matičnjak (Melissa oficinallis) |
| --- | --- |

(f)

matičnjak (Melissa oficinallis)

| (g) | komorač (Foeniculum vulgare) |
| --- | --- |

(g)

komorač (Foeniculum vulgare)

(b)   Neobvezni

| (1) | Saharoza |
| --- | --- |

(1)

Saharoza

| (2) | Drugo aromatsko bilje i/ili odobrene prirodne arome |
| --- | --- |

(2)

Drugo aromatsko bilje i/ili odobrene prirodne arome

| (3) | Bojila odobrena za jaka alkoholna pića |
| --- | --- |

(3)

Bojila odobrena za jaka alkoholna pića

Proizvodnja se temelji na tradicionalnoj praksi u tri odvojene faze.

Prva faza odnosi se na ekstrakciju biljne arome i u toj je fazi presudno iskustvo proizvođača. To je temelj za odabir udjela neophodnih aromatskih biljaka. Odabrane biljke maceriraju se u otopini alkohola i vode onoliko dugo koliko je potrebno da se izdvoje arome. Ta se faza može ubrzati destilacijom macerata.

U drugoj se fazi jako alkoholno piće s aromom anisa proizvodi od poljoprivrednog alkohola, vode i ekstrakata ili destilata anisa i, po izboru, saharoze.

U trećoj i zadnjoj fazi proizvodi iz prethodnih faza miješaju se, po izboru, s dodatkom vode, alkohola i šećera kako bi se postigao željeni udio alkohola i šećera te organoleptička svojstva. U toj je fazi presudno iskustvo proizvođača, jer o tome ovisi odluka o udjelu aromatskog ekstrakta proizvedenog u prvoj fazi kako bi se postigla prepoznatljiva svojstva „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

6.   Povezanost sa zemljopisnim okruženjem ili podrijetlom

To je jako alkoholno piće općepoznato zahvaljujući visokim razinama proizvodnje i prodaje tijekom godina. Sve se to može pripisati njegovim jedinstvenim organoleptičkim svojstvima: bistar izgled boja u rasponu od jantarne do zelene, intenzivan okus sa snažnom aromom anisa zamjetno svježe, slatke, voćne (naranča i limun) i cvjetne arome. Ugled tog pića tijekom godina, od samih početaka do današnjice, dokazuju brojni izvori.

Tradicionalna svojstva proizvoda potječu još od njegova samostanskog podrijetla. Redovnici su proizvodili cijeli niz rakija i jakih alkoholnih pića na bazi bilja i voća.

Poznato je da su u „posesiones”, kako su se zvala velika seoska imanja na Mallorci, poljoprivrednici proizvodili jako alkoholno piće s aromom anisa i lokalnim aromatičnim biljem.

Proizvodnja je bila moguća zahvaljujući brojnim destilerijama na tom otoku. Poznato je da je na Mallorci krajem 18. stoljeća bilo 177 destilerija za proizvodnju jakih alkoholnih pića. U njima se proizvodilo 780 000 litara destilata, od čega je 60 % bilo namijenjeno lokalnoj potrošnji. Destilerije su omogućile proizvodnju destilata koji je bio osnova za proizvodnju tog jedinstvenog jakog alkoholnog pića.

Osim toga, sveobuhvatno znanje poljoprivrednika o značajkama aromatičnog bilja na tom otoku omogućilo im je odabir najprikladnijeg bilja za aromatiziranje destilata. Tako je nastalo piće „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

Ugled tom proizvodu daju njegova organoleptička svojstva. Jasno se prepoznaju u aromama raznog bilja s otoka Mallorce, osobito komorača, ružmarina, citronovca, kamilice, limuna, naranče i matičnjaka. To aromatično bilje ne upotrebljava se slučajno, već je posljedica promatranja i poznavanja samoniklog bilja od strane proizvođača, čije se iskustvo prenosilo s naraštaja na naraštaj. Proizvođači su odabrali najprimjerenije bilje u pravilnim omjerima kako bi piću dali ugodnu i svojstvenu aromu i okus.

Krajem 19. stoljeća proizvodnja i potrošnja tog pića povećale su se zbog otvaranja malih tradicionalnih proizvodnih pogona, od kojih su neki aktivni i danas.

Stanovnici Mallorce od 19. stoljeća uživaju u tradicionalnom piću „Hierbas” na svim proslavama, obiteljskim okupljanjima i društvenim događajima. Nedavne studije pokazuju da je taj proizvod popularan i danas. Primjerice, prema publikaciji „Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010” [Analiza proizvodnje i stavljanja na tržište proizvoda s oznakama kvalitete u 2010.] koju je izradio Institut za kvalitetu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda Balearskih otoka, prodaja se od 2009. do 2010. povećala za 11 %, dosegnuvši ukupan obujam prodaje od 1 301 457 litara.

To jako alkoholno piće ukorijenjeno je u tradiciji, ali treba napomenuti da je iz navedene studije vidljivo da je 2010. prodaja u državama članicama EU-a porasla za 64 % u odnosu na prethodnu godinu, što je dokaz da je taj proizvod vrlo cijenjen među europskim potrošačima.

Danas se konzumira u domovima, barovima i restoranima, a tradicionalno se pije prije ili nakon obroka, ili uz desert. Primjerice, čaša pića „Hierbas” jako se dobro slaže s desertom „buñuelos” [slatke pržene kuglice od tijesta]. Zahvaljujući velikoj popularnosti, konzumacija tog pića se proširila te je danas prisutno i u koktelima, uključujući sljedeće: „Agua de Mallorca”, koji sadržava slatku inačicu pića „Hierbas”, kivi i napitak „gaseosa” [zaslađena soda voda], „El viento del Teix de Mallorca” koji sadržava nezaslađenu inačicu pića „Hierbas”, „Cointreau” i plavi „After Shock”, „Cielo abierto”, koji sadržava miješanu inačicu pića „Hierbas”, kokosovo mlijeko i kap pića „Crème de cacao” i „Ca Nostra”, koji sadržava nezaslađenu inačicu pića „Hierbas”, „Palo de Mallorca” i „Gin de Mahón”.

Treba napomenuti da se to piće upotrebljava i kao sastojak u brojnim jelima. Primjerice, upotrebljava se za čuvanje suhih smokava, kojima usto daje svojstvenu aromu i okus.

Ugled tog pića potvrđuje činjenica da ga se spominje u raznim publikacijama kao što su Herbes i Remeis Casolans (Ripoll, Ll., 1985.) i Llibre de la Ratafia (Fábrega, J., 2001.). Treba napomenuti i da se pojavljuje u međunarodnim publikacijama, što je posebno važno s obzirom na činjenicu da ga trenutačno proizvodi samo sedam proizvođača i samo na tradicionalan način. Relevantni primjeri publikacija:

| — | Brandl, F., 2003. Brandls Bar Buch, izdanje Matthaes Verlag GmbH, dobitnik nagrade Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V. |
| --- | --- |

—

Brandl, F., 2003. Brandls Bar Buch, izdanje Matthaes Verlag GmbH, dobitnik nagrade Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V.

| — | Dominé, A. i drugi., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, izdanje H.F. Ullmann, s popisom međunarodno najuspješnijih destilata. |
| --- | --- |

—

Dominé, A. i drugi., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, izdanje H.F. Ullmann, s popisom međunarodno najuspješnijih destilata.

Nadalje, i broj upućivanja na internetu neizravan je dokaz širokog dosega i ugleda tog pića. Pretraživanjem pojma „Hierbas de Mallorca” na tražilici „Google”3. travnja 2012. prikazalo se oko 96 200 rezultata. Istim pretraživanjem pojma „Herbes de Mallorca” na katalonskom jeziku dobiveno je 95 000 rezultata. Ti rezultati povezani su s internetskim stranicama o, među ostalim, gastronomiji, turističkim vodičima, receptima i novinskim člancima.

Posebna svojstva koja se mogu pripisati zemljopisnom području

Zemljopisni utjecaj proizlazi iz poljoprivrednih i klimatskih uvjeta te ljudskog čimbenika. Poljoprivredni i klimatski uvjeti na Mallorci idealni su za uzgoj aromatičnog bilja citronovca, kamilice, limuna, naranče, ružmarina, matičnjaka i komorača koji tom piću daju organoleptička svojstva. Za postizanje jedinstvenih svojstava pića „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” jednako je ključan ljudski čimbenik, a posebno iskustvo proizvođača. Odluke o udjelu bilja u maceratu te miješanje aromatičnog ekstrakta s jakim alkoholnim pićem s aromom anisa temelje se na iskustvu proizvođača i na organoleptičkoj analizi proizvoda.

7.   Odredbe Europske unije ili nacionalne/regionalne odredbe

| — | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89. |
| --- | --- |

—

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89.

| — | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 оd 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića. |
| --- | --- |

—

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 716/2013 оd 25. srpnja 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića.

| — | Zakon 1/1999 od 17. ožujka 1999. o Statutu poljoprivredno-prehrambenih proizvođača i industrijalaca na Balearskim otocima. |
| --- | --- |

—

Zakon 1/1999 od 17. ožujka 1999. o Statutu poljoprivredno-prehrambenih proizvođača i industrijalaca na Balearskim otocima.

Proizvođači čiji proizvodi nose oznaku zemljopisnog podrijetla moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| (a) | moraju biti navedeni u registru subjekata koji proizvode i pakiraju piće „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” |
| --- | --- |

(a)

moraju biti navedeni u registru subjekata koji proizvode i pakiraju piće „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”

| (b) | punjenje u boce na mjestu podrijetla: piće se na tržište može staviti samo ako je punjeno u boce na mjestu podrijetla. Svrha je tog ograničenja osigurati da oznaka zemljopisnog podrijetla bude zaštićena i opravdana na temelju sljedećih razloga:






  b.1. | zajamčiti, očuvati i zaštiti kvalitetu proizvoda, a time i ugled oznake zemljopisnog podrijetla. Subjekti tu odgovornost preuzimaju skupno i u cijelosti zbog sljedećih razloga:






  — | pakiranje u području proizvodnje presudno je za očuvanje posebnih svojstava i kvalitete proizvoda. Riječ je o tome da se primjena i kontrola standarda pakiranja povjeravaju proizvođačima i upravljačkoj strukturi jer ta tijela imaju potrebno znanje i vještine u primjeni i provedbi svih pravila punjenja u boce. ali i temeljni interes za očuvanje stečenog ugleda. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punjenje u boce na mjestu podrijetla: piće se na tržište može staviti samo ako je punjeno u boce na mjestu podrijetla. Svrha je tog ograničenja osigurati da oznaka zemljopisnog podrijetla bude zaštićena i opravdana na temelju sljedećih razloga:

b.1.

zajamčiti, očuvati i zaštiti kvalitetu proizvoda, a time i ugled oznake zemljopisnog podrijetla. Subjekti tu odgovornost preuzimaju skupno i u cijelosti zbog sljedećih razloga:

—

pakiranje u području proizvodnje presudno je za očuvanje posebnih svojstava i kvalitete proizvoda. Riječ je o tome da se primjena i kontrola standarda pakiranja povjeravaju proizvođačima i upravljačkoj strukturi jer ta tijela imaju potrebno znanje i vještine u primjeni i provedbi svih pravila punjenja u boce. ali i temeljni interes za očuvanje stečenog ugleda.

| — | područje proizvodnje nalazi se na otoku Mallorci. Prijevoz proizvoda u rasutom stanju do drugih područja mogao bi uključivati jedno ili više razmjerno dugih putovanja morem. To može ugroziti očuvanje kvalitete gotovog proizvoda jer je jedan od bitnih čimbenika njegove prepoznatljive kvalitete njegova posebna aroma. Stoga je nužno očuvati aromu dobivenu u proizvodnji i izbjeći prisutnost nepoznatih aroma. Kako bi se osigurala njegova bitna svojstva, proizvod moraju puniti sami proizvođači na mjestu podrijetla. |
| --- | --- |

—

područje proizvodnje nalazi se na otoku Mallorci. Prijevoz proizvoda u rasutom stanju do drugih područja mogao bi uključivati jedno ili više razmjerno dugih putovanja morem. To može ugroziti očuvanje kvalitete gotovog proizvoda jer je jedan od bitnih čimbenika njegove prepoznatljive kvalitete njegova posebna aroma. Stoga je nužno očuvati aromu dobivenu u proizvodnji i izbjeći prisutnost nepoznatih aroma. Kako bi se osigurala njegova bitna svojstva, proizvod moraju puniti sami proizvođači na mjestu podrijetla.

| — | već bi istodobno postojanje dvaju različitih postupaka punjenja u boce – unutar ili izvan proizvodnog područja, uz sustavnu kontrolu ili bez nje – moglo smanjiti povjerenje koje ta oznaka zemljopisnog podrijetla uživa među potrošačima, koji su sigurni da se sve faze proizvodnje i pakiranja obavljaju pod kontrolom i odgovornošću skupine koja je pod zaštitom te oznake zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

—

već bi istodobno postojanje dvaju različitih postupaka punjenja u boce – unutar ili izvan proizvodnog područja, uz sustavnu kontrolu ili bez nje – moglo smanjiti povjerenje koje ta oznaka zemljopisnog podrijetla uživa među potrošačima, koji su sigurni da se sve faze proizvodnje i pakiranja obavljaju pod kontrolom i odgovornošću skupine koja je pod zaštitom te oznake zemljopisnog podrijetla.

| b.2. | zajamčiti sljedivost i osigurati kontrolu:
  kad bi se dopustilo pakiranje izvan definiranog područja, to bi ugrozilo jamstvo podrijetla proizvoda obuhvaćenog oznakom. |
| --- | --- |

b.2.

zajamčiti sljedivost i osigurati kontrolu:

kad bi se dopustilo pakiranje izvan definiranog područja, to bi ugrozilo jamstvo podrijetla proizvoda obuhvaćenog oznakom.

| (c) | Proizvod obuhvaćen oznakom na tržište se stavlja u prozirnom pakiranju najvećeg dopuštenog kapaciteta od tri litre. U iznimnim okolnostima mogu se koristiti i druge vrste pakiranja, uz prethodno odobrenje nadležnog tijela. Pakiranje smije sadržavati aromatično bilje iz maceracije. |
| --- | --- |

(c)

Proizvod obuhvaćen oznakom na tržište se stavlja u prozirnom pakiranju najvećeg dopuštenog kapaciteta od tri litre. U iznimnim okolnostima mogu se koristiti i druge vrste pakiranja, uz prethodno odobrenje nadležnog tijela. Pakiranje smije sadržavati aromatično bilje iz maceracije.

8.   Podnositelj zahtjeva

| Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca |
| --- |
| Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3. |
| Polígon Son Rossinyol |
| 07009 Palma de Mallorca- Illes Balears (Španjolska) |

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca

Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3.

Polígon Son Rossinyol

07009 Palma de Mallorca- Illes Balears (Španjolska)

9.   Posebna pravila za označivanje

Posebna pravila za označivanje: na etiketi proizvoda obuhvaćenog oznakom zemljopisnog podrijetla mora se nalaziti sljedeće:

| 1. | Naziv „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” napisan slovima visine od najmanje 2 mm. Nakon toga može slijediti naziv jedne od triju inačica opisanih u odjeljku 3.3. |
| --- | --- |

1.

Naziv „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” napisan slovima visine od najmanje 2 mm. Nakon toga može slijediti naziv jedne od triju inačica opisanih u odjeljku 3.3.

| 2. | Jedan od sljedećih dvaju logotipa: opcija A u boji ili opcija B u crno-bijelom prikazu. | |
| --- | --- | --- |
| Opcija A | Opcija B |

2.

Jedan od sljedećih dvaju logotipa: opcija A u boji ili opcija B u crno-bijelom prikazu.

Image 1

Image 2

Opcija A

Opcija B

| 3. | Alfanumerički kontrolni broj. |
| --- | --- |

3.

Alfanumerički kontrolni broj.

---

(1)  SL L 39, 13.2.2008., str. 16.

(2)  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

---

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/11

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 172/05)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Duna-Tisza-közi”

Referentni broj PGI-HU-A1342-AM02

Datum obavijesti: 14.2.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Promjena najmanje stvarne alkoholne jakosti na 4,5 % v/v

| a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se odnosi izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se odnosi izmjena:

—

II. Opis vina

| — | VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

—

VII. Povezanost sa zemljopisnim područjem

| b) | Odjeljci jedinstvenog dokumenta na koje se odnosi izmjena:






  — | Opis vina |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljci jedinstvenog dokumenta na koje se odnosi izmjena:

—

Opis vina

| — | Povezanost sa zemljopisnim područjem |
| --- | --- |

—

Povezanost sa zemljopisnim područjem

| c) | Na tržištu postoji potražnja za vinima s nižim udjelom alkohola i laganom strukturom koja sadržavaju neprevreli šećer. Organoleptička svojstva proizvoda s relativno niskim stvarnim udjelom alkohola koji sadržavaju neprevreli šećer ispunjavaju zahtjeve specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

c)

Na tržištu postoji potražnja za vinima s nižim udjelom alkohola i laganom strukturom koja sadržavaju neprevreli šećer. Organoleptička svojstva proizvoda s relativno niskim stvarnim udjelom alkohola koji sadržavaju neprevreli šećer ispunjavaju zahtjeve specifikacije proizvoda.

2.   Izmjena općih pravila o oznakama

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – Pravila o oznakama |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Dodatni uvjeti – Pravila o oznakama

| c) | Smatramo da naziv sorte treba biti istaknut i jasno čitljiv na etiketama vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”, a da etiketa pritom zadrži svoj karakter i ne bude pretrpana informacijama. |
| --- | --- |

c)

Smatramo da naziv sorte treba biti istaknut i jasno čitljiv na etiketama vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”, a da etiketa pritom zadrži svoj karakter i ne bude pretrpana informacijama.

3.   Povećanje najvećeg prinosa po hektaru na 160 hl/ha

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | V. Najveći prinos |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

V. Najveći prinos

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Metode proizvodnje vina – Najveći prinos |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Metode proizvodnje vina – Najveći prinos

| c) | Program restrukturiranja prethodnih godina znatno je izmijenio strukturu vinograda u proizvodnom području. Proizvođači sada imaju mnogo učinkovitije vinograde, u kojima grožđe nepromijenjene kvalitete daje veći prinos, na razini kojega se mogu proizvoditi i vina koja uživaju ugled oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”. |
| --- | --- |

c)

Program restrukturiranja prethodnih godina znatno je izmijenio strukturu vinograda u proizvodnom području. Proizvođači sada imaju mnogo učinkovitije vinograde, u kojima grožđe nepromijenjene kvalitete daje veći prinos, na razini kojega se mogu proizvoditi i vina koja uživaju ugled oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”.

4.   Mogućnost proizvodnje bijelog vina iz sorata Mátrai muskotály i Vértes csillaga

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte vinove loze |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte vinove loze

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Glavne sorte vinove loze |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Glavne sorte vinove loze

| c) | Visokokvalitetno vino može se proizvoditi od sorata vinove loze Mátrai muskotály i Vértes csillaga. Grožđe tih nerazvrstanih sorata upotrebljavali su uglavnom lokalni proizvođači za mošt. Dopuštanjem uporabe zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” može se dodatno ojačati ugled tih vina. |
| --- | --- |

c)

Visokokvalitetno vino može se proizvoditi od sorata vinove loze Mátrai muskotály i Vértes csillaga. Grožđe tih nerazvrstanih sorata upotrebljavali su uglavnom lokalni proizvođači za mošt. Dopuštanjem uporabe zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” može se dodatno ojačati ugled tih vina.

5.   Mogućnost proizvodnje crnog vina iz sorte Syrah

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Glavne sorte vinove loze |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Glavne sorte vinove loze

| c) | Sorta Syrah zadnjih se godina sadi na području između rijeka Dunava i Tise i od tog se grožđa proizvodi visokokvalitetno vino. Dopuštanjem uporabe zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” omogućuje se da se vino stavlja na tržište s oznakom mjesta podrijetla. |
| --- | --- |

c)

Sorta Syrah zadnjih se godina sadi na području između rijeka Dunava i Tise i od tog se grožđa proizvodi visokokvalitetno vino. Dopuštanjem uporabe zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” omogućuje se da se vino stavlja na tržište s oznakom mjesta podrijetla.

6.   Proširenje proizvodnog područja izvan definiranog područja

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – Proizvodnja izvan definiranog proizvodnog područja |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Dodatni uvjeti – Proizvodnja izvan definiranog proizvodnog područja

| c) | Radi konkurentnosti i boljih mogućnosti uporabe grožđa koje se ondje uzgaja vrijedilo bi proizvodnju proširiti izvan definiranog područja na cijelo područje koje je dopušteno pravilima. Na tom su području omogućeni isti uvjeti prerade kao na proizvodnom području koje je trenutačno obuhvaćeno zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”. |
| --- | --- |

c)

Radi konkurentnosti i boljih mogućnosti uporabe grožđa koje se ondje uzgaja vrijedilo bi proizvodnju proširiti izvan definiranog područja na cijelo područje koje je dopušteno pravilima. Na tom su području omogućeni isti uvjeti prerade kao na proizvodnom području koje je trenutačno obuhvaćeno zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi”.

7.   Povećanje broja sorata od kojih se može proizvoditi vino Muskotály (Muškat)

| a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se odnosi izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:






  — | Dodatni uvjeti – Pravila o uporabi određenih izraza |
| --- | --- | --- |

b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se odnosi izmjena:

—

Dodatni uvjeti – Pravila o uporabi određenih izraza

| c) | Na temelju nacionalnih propisa sorte Csabagyöngye, Mátrai muskotály i Zefir razvrstane su kao sorte muškata, čime se objašnjava uporaba tih sorata. |
| --- | --- |

c)

Na temelju nacionalnih propisa sorte Csabagyöngye, Mátrai muskotály i Zefir razvrstane su kao sorte muškata, čime se objašnjava uporaba tih sorata.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Duna-Tisza-közi

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Bijela sortna i cuvée vina

Sortna su vina živahna i svježa, srednjeg trajanja na nepcu te imaju voćne i cvjetne arome i okuse tipične za upotrijebljenu sortu. Suho, polusuho, poluslatko ili slatko vino.

| * | Najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 8 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 4,5 |
| Najmanji udio ukupne kiselosti | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,67 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

8

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

4,5

Najmanji udio ukupne kiselosti

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,67

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasta sortna i cuvée vina

Lagana i svježa, izražene kiselosti, dobivaju se od crnog grožđa sa živahnim i svježim voćnim aromama i okusima (maline, breskve, višnje, crnog ribiza, jagode itd.) te povremeno s cvjetnim aromama. Suho, polusuho, poluslatko ili slatko vino.

| * | Najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 8 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 4,5 |
| Najmanji udio ukupne kiselosti | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 13,33 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

8

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

4,5

Najmanji udio ukupne kiselosti

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

13,33

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Šiler sortna i cuvée vina

Sortna vina imaju arome i okuse tipične za upotrijebljenu sortu, sa zaokruženim kiselinama; miješana vina imaju svojstva koja odražavaju razmjerne udjele upotrijebljenih sorata; ta su vina puna, s umjerenim sadržajem tanina. Suho, polusuho, poluslatko ili slatko vino.

| * | Najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 8 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 4,5 |
| Najmanji udio ukupne kiselosti | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

8

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

4,5

Najmanji udio ukupne kiselosti

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crna sortna i cuvée vina

Crna sortna vina imaju arome i okuse tipične za upotrijebljenu sortu, sa zaokruženim kiselinama; miješana vina imaju udio tanina koji odražava razmjerne udjele upotrijebljenih sorata te baršunast okus i punoću; ta vina imaju arome voća (višnja, malina, orah, crni ribiz itd.), začina (cimet, vanilija), čokolade i duhana; mogu biti suha, polusuha, poluslatka ili slatka.

| * | Najveći ukupni sadržaj sumpornog dioksida odgovara graničnim vrijednostima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena) | 8 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena) | 4,5 |
| Najmanji udio ukupne kiselosti | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena)

8

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena)

4,5

Najmanji udio ukupne kiselosti

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Pravila o uzgoju vinove loze:

Postupak uzgoja

| 1. | Pravila o uzgoju vinove loze:






  a. | U slučaju postojećih vinograda zasađenih prije 1. siječnja 2012. vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” mogu se proizvoditi od grožđa iz određenog vinograda ako se taj vinograd i dalje obrađuje, bez obzira na metodu uzgoja ili gustoću sadnje. |
| --- | --- | --- |

1.

Pravila o uzgoju vinove loze:

a.

U slučaju postojećih vinograda zasađenih prije 1. siječnja 2012. vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” mogu se proizvoditi od grožđa iz određenog vinograda ako se taj vinograd i dalje obrađuje, bez obzira na metodu uzgoja ili gustoću sadnje.

| b. | U slučaju vinograda koji su zasađeni nakon 1. siječnja 2012. proizvodi koji nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” smiju se proizvoditi samo od grožđa iz vinograda zasađenih primjenom sljedećih metoda uzgoja:






  i. | Uzgoj na reznike |
| --- | --- | --- |

b.

U slučaju vinograda koji su zasađeni nakon 1. siječnja 2012. proizvodi koji nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” smiju se proizvoditi samo od grožđa iz vinograda zasađenih primjenom sljedećih metoda uzgoja:

i.

Uzgoj na reznike

| ii. | Uzgoj u obliku kišobrana |
| --- | --- |

ii.

Uzgoj u obliku kišobrana

| iii. | Kordonac Moser i poboljšani kordonac Moser |
| --- | --- |

iii.

Kordonac Moser i poboljšani kordonac Moser

| iv. | Uzgoj u obliku jednostruke zavjese |
| --- | --- |

iv.

Uzgoj u obliku jednostruke zavjese

| v. | Kordonac Sylvoz |
| --- | --- |

v.

Kordonac Sylvoz

Pravila o gustoći trsova u vinogradu

Postupak uzgoja

| a. | Za vinograde zasađene nakon 1. siječnja 2012. gustoća sadnje trebala bi biti najmanje 3 300 trsova po hektaru. |
| --- | --- |

a.

Za vinograde zasađene nakon 1. siječnja 2012. gustoća sadnje trebala bi biti najmanje 3 300 trsova po hektaru.

| b. | Razmak između brajdi i trsova mora se odrediti na temelju sadnje u ravnomjerno raspoređenim brajdama i trsovima te dvostrukim brajdama i/ili dvostrukim trsovima. Razmak između brajdi mora biti najmanje 1 m, a najviše 3,6 m, dok razmak između trsova mora biti najmanje 0,6 m do najviše 1,2 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječan razmak između trsova. |
| --- | --- |

b.

Razmak između brajdi i trsova mora se odrediti na temelju sadnje u ravnomjerno raspoređenim brajdama i trsovima te dvostrukim brajdama i/ili dvostrukim trsovima. Razmak između brajdi mora biti najmanje 1 m, a najviše 3,6 m, dok razmak između trsova mora biti najmanje 0,6 m do najviše 1,2 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječan razmak između trsova.

| c. | Konačni prinos potreban za ispunjavanje ciljeva proizvodnje mora se odrediti razrjeđivanjem grozdova, koje treba obaviti tijekom vegetacijskog razdoblja. |
| --- | --- |

c.

Konačni prinos potreban za ispunjavanje ciljeva proizvodnje mora se odrediti razrjeđivanjem grozdova, koje treba obaviti tijekom vegetacijskog razdoblja.

Najmanji udio šećera u grožđu

Postupak uzgoja

Najmanji udio prirodnog šećera u grožđu (prema mađarskoj klasifikaciji mošta (MM°), na 17,5 °C):

| 1. | Bijela sortna i cuvée vina 13,43 |
| --- | --- |

1.

Bijela sortna i cuvée vina 13,43

| 2. | Ružičasta sortna i cuvée vina 13,43 |
| --- | --- |

2.

Ružičasta sortna i cuvée vina 13,43

| 3. | Šiler sortna i cuvée vina 13,43 |
| --- | --- |

3.

Šiler sortna i cuvée vina 13,43

| 4. | Bijela sortna i cuvée vina 13,43 |
| --- | --- |

4.

Bijela sortna i cuvée vina 13,43

Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa (% vol), na 20 °C:

| 1. | Bijela sortna i cuvée vina 8 |
| --- | --- |

1.

Bijela sortna i cuvée vina 8

| 2. | Ružičasta sortna i cuvée vina 8 |
| --- | --- |

2.

Ružičasta sortna i cuvée vina 8

| 3. | Šiler sortna i cuvée vina 8 |
| --- | --- |

3.

Šiler sortna i cuvée vina 8

| 4. | Bijela sortna i cuvée vina 8 |
| --- | --- |

4.

Bijela sortna i cuvée vina 8

b.   Najveći prinosi

Vino

160 hl/ha

Grožđe

24 000 kg grožđa po hektaru

6.   Definirano zemljopisno područje

Područja okruga Bács-Kiskun, Csongrád, Jász-Nagykun-Szolnok i Pest, koja su prema katastru vinograda vinogradarskih regija razvrstana u razrede I. i II.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | pozsonyi fehér – czétényi fehér |
| --- | --- |

pozsonyi fehér – czétényi fehér

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka crvena

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | zalagyöngye |
| --- | --- |

zalagyöngye

| | nektár |
| --- | --- |

nektár

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | furmint bianco |
| --- | --- |

furmint bianco

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | medina |
| --- | --- |

medina

| | aletta |
| --- | --- |

aletta

| | csabagyöngye – perle di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle di csaba

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | kunleány |
| --- | --- |

kunleány

| | csabagyöngye – pearl of csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – pearl of csaba

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | rozália |
| --- | --- |

rozália

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pátria |
| --- | --- |

pátria

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | kerner |
| --- | --- |

kerner

| | arany sárfehér – huszár szőlő |
| --- | --- |

arany sárfehér – huszár szőlő

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

kövidinka – steinschiller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | csabagyöngye – perla di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla di csaba

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | bíbor kadarka |
| --- | --- |

bíbor kadarka

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

kövidinka – a ruzsica

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | pelso |
| --- | --- |

pelso

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | franc – carmenet |
| --- | --- |

franc – carmenet

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | arany sárfehér – német dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – német dinka

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | bianca |
| --- | --- |

bianca

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | pölöskei muskotály |
| --- | --- |

pölöskei muskotály

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | odysseus |
| --- | --- |

odysseus

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

| | alicante boushet |
| --- | --- |

alicante boushet

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | villard blanc |
| --- | --- |

villard blanc

| | nero |
| --- | --- |

nero

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | viktória gyöngye |
| --- | --- |

viktória gyöngye

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | orpheus |
| --- | --- |

orpheus

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | duna gyöngye |
| --- | --- |

duna gyöngye

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | csillám |
| --- | --- |

csillám

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | vértes csillaga |
| --- | --- |

vértes csillaga

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | csabagyöngye – zsemcsug szaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – zsemcsug szaba

| | arany sárfehér – izsáki sárfehér |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki sárfehér

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | pannon frankos |
| --- | --- |

pannon frankos

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas doré

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | arany sárfehér – fehér dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – fehér dinka

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj |
| --- | --- |

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | kövidinka – a dinka rossa |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka rossa

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | rubintos |
| --- | --- |

rubintos

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

chasselas – chasselas dorato

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | csabagyöngye – perla czabanska |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla czabanska

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka mala

| | rózsakő |
| --- | --- |

rózsakő

| | karát |
| --- | --- |

karát

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | pozsonyi fehér – czétényi |
| --- | --- |

pozsonyi fehér – czétényi

| | kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

kövidinka – a kamena dinka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | mátrai muskotály |
| --- | --- |

mátrai muskotály

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | refrén |
| --- | --- |

refrén

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | jubileum 75 |
| --- | --- |

jubileum 75

| | csabagyöngye – perle von csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle von csaba

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | arany sárfehér – izsáki |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

8.   Opis povezanosti

Vino – Opis definiranog područja (1)

a)   Prirodni i kulturni čimbenici

Područje obuhvaćeno zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” nalazi se u središnjem dijelu Mađarske. Uglavnom je smješteno u Velikoj mađarskoj nizini na području omeđenom rijekama Dunavom i Tisom, koje se na mađarskom zove „Duna–Tisza-köze” i obuhvaća regije Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság i Tápióság, te u dijelovima regije Tiszazug i okruga Csongrád istočno od rijeke Tise. Na sjeverozapadu se nadovezuje na neka proizvodna područja na otoku Csepel te na sjeveru na proizvodna područja na brežuljcima kod Gödöllőa.

Obilježja okoliša proizvodnog područja uglavnom su određena niskom nadmorskom visinom – većina se područja nalazi na manje od 150 m iznad mora. Teren je ravan, s visinskim razlikama od najviše 10 – 15 m.

Tla na proizvodnom području obuhvaćenom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” nisu pretjerano raznolika jer je većinom riječ o vapnenačkim pjeskovitim tlima. Ta su pjeskovita tla uglavnom posljedica djelovanja povezanih s Dunavom, zbog čijeg su se pomicanja s istoka na zapad na području Duna–Tisza-köze tisućama godina taložili pješčani sedimenti. Pjeskovita tla obično se brzo zagrijavaju, što pogoduje dozrijevanju grožđa.

S druge strane, takva tla imaju smanjene kapacitete opskrbe hranjivim tvarima i zadržavanja vode te nizak udio minerala. Klimatski uvjeti na proizvodnom području uglavnom pokazuju obilježja kontinentalne klime koja prevladava u Mađarskoj, a odlikuje se prije svega vrućim ljetima i hladnim zimama. Zbog klimatskih uvjeta, nizinske prirode terena i razmjerno niske nadmorske visine česta je pojava mraza zimi, u proljeće i najesen. Prosječna je temperatura oko 10 – 11 °C, s oko 2 000 sunčanih sati godišnje. Prosječna godišnja količina padalina iznosi 450 – 500 mm.

b)   Ljudski čimbenici

Zbog svoje zemljopisne prostranosti područje proizvodnje ima bogatu tradiciju uzgoja vinove loze i proizvodnje vina. Dio te tradicije povezan je s procvatom proizvodnje vina u srednjem vijeku, a dio s ponovnim iskorištavanjem (stabilizacijom) pješčanih područja napuštenih zbog osmanske okupacije. Budući da se pokazalo da je pijesak imun na filokseru, epidemija tog štetnog organizma ne samo da nije utjecala na vinogradarstvo, nego je u velikoj mjeri i ojačala njegovu ulogu.

Utjecaj ljudskih čimbenika na područje proizvodnje ogleda se u sljedećim područjima:

| — | ciljani razvoj strukture sorte (s tradicionalnim i novim sortama) prilagođene mogućnostima koje nude ekološki uvjeti; |
| --- | --- |

—

ciljani razvoj strukture sorte (s tradicionalnim i novim sortama) prilagođene mogućnostima koje nude ekološki uvjeti;

| — | razvoj tehnika uzgoja vinove loze i proizvodnje vina prilagođenih ekološkim i, dijelom, tržišnim uvjetima; |
| --- | --- |

—

razvoj tehnika uzgoja vinove loze i proizvodnje vina prilagođenih ekološkim i, dijelom, tržišnim uvjetima;

| — | razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

razvoj strukture proizvodnje i integracije prilagođene ekološkim i tržišnim uvjetima.

Vino – Opis definiranog područja (2)

| 2. | Opis vina
  Vina se brzo razvijaju te su obično lagana i blagog okusa zbog razmjerno niskog udjela kiselina. Neke su berbe bogate alkoholom.
  Bijela i ružičasta vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Šiler i crna vina uglavnom su voćna i razmjerno blaga, nemaju tako intenzivnu boju i brzo razvijaju tanin.
  Udio je minerala u vinima niži, što se može pripisati pjeskovitom tlu. |
| --- | --- |

2.

Opis vina

Vina se brzo razvijaju te su obično lagana i blagog okusa zbog razmjerno niskog udjela kiselina. Neke su berbe bogate alkoholom.

Bijela i ružičasta vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Šiler i crna vina uglavnom su voćna i razmjerno blaga, nemaju tako intenzivnu boju i brzo razvijaju tanin.

Udio je minerala u vinima niži, što se može pripisati pjeskovitom tlu.

| 3. | Povezanost između proizvodnog područja, ljudskih čimbenika i proizvoda
  Ekološki okoliš, konkretno pjeskovita tla, znatno utječe na svojstva vina. Vina iz tog proizvodnog područja uglavnom se smatraju vinima s kratkim razdobljem dozrijevanja, koja su namijenjena za ranu potrošnju. Zahvaljujući ekološkom okolišu povećao se broj dobro prilagođenih sorata (Bianca, Kövidinka, Cserszegi fűszeres itd.).
  Na području obuhvaćenom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” proizvodi se nešto manje od polovine ukupne količine grožđa u Mađarskoj te ono stoga ima ključnu ulogu u sektoru uzgoja vinove loze i proizvodnje vina u mađarskoj poljoprivredi. Osim gospodarske težine, uzgoj vinove loze ima važnu društvenu ulogu u stvaranju i nadopunjavanju dohotka te zadržavanju lokalnog stanovništva. Zbog lokalnih ekoloških uvjeta (npr. pjeskovita tla, nedostatak padalina) vinogradarstvo je jedna od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti u toj regiji. Regija je sve privlačnija i zbog utjecaja vinograda na izgled krajolika.
  Vinogradi djelotvorno sprečavaju raznošenje pijeska vjetrom, a čini se da vinova loza bolje od drugih biljaka preživljava na tlu sa smanjenim kapacitetom zadržavanja vode. Udio autohtonih i novouzgojenih mađarskih sorata grožđa u tim vinogradima (više od 60 %) najveći je u Mađarskoj. Te su sorte okosnica proizvodnje vina. Postoji sve veća potražnja za (prilagođenim i otpornim) sortama grožđa koje se dobivaju od vrste Vitis vinifera, koja je dobro prilagođena lokalnim ekološkim uvjetima, te za sortama nastalima križanjem vrste Vitis vinifera s drugim vrstama Vitis, čime e osigurava profitabilnost.
  Regija Duna–Tisza-köze uživa velik ugled među potrošačima pretežito zahvaljujući svojim laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima.
  Promjene načina života utjecale su i na navike povezane s potrošnjom vina te se povećala potražnja za aromatskim, svježim vinima s niskim udjelom alkohola. Ta se potražnja može zadovoljiti zahvaljujući značajkama tog proizvodnog područja, uzgajanim sortama i tehnološkoj osposobljenosti vinara. |
| --- | --- |

3.

Povezanost između proizvodnog područja, ljudskih čimbenika i proizvoda

Ekološki okoliš, konkretno pjeskovita tla, znatno utječe na svojstva vina. Vina iz tog proizvodnog područja uglavnom se smatraju vinima s kratkim razdobljem dozrijevanja, koja su namijenjena za ranu potrošnju. Zahvaljujući ekološkom okolišu povećao se broj dobro prilagođenih sorata (Bianca, Kövidinka, Cserszegi fűszeres itd.).

Na području obuhvaćenom zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Duna-Tisza-közi” proizvodi se nešto manje od polovine ukupne količine grožđa u Mađarskoj te ono stoga ima ključnu ulogu u sektoru uzgoja vinove loze i proizvodnje vina u mađarskoj poljoprivredi. Osim gospodarske težine, uzgoj vinove loze ima važnu društvenu ulogu u stvaranju i nadopunjavanju dohotka te zadržavanju lokalnog stanovništva. Zbog lokalnih ekoloških uvjeta (npr. pjeskovita tla, nedostatak padalina) vinogradarstvo je jedna od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti u toj regiji. Regija je sve privlačnija i zbog utjecaja vinograda na izgled krajolika.

Vinogradi djelotvorno sprečavaju raznošenje pijeska vjetrom, a čini se da vinova loza bolje od drugih biljaka preživljava na tlu sa smanjenim kapacitetom zadržavanja vode. Udio autohtonih i novouzgojenih mađarskih sorata grožđa u tim vinogradima (više od 60 %) najveći je u Mađarskoj. Te su sorte okosnica proizvodnje vina. Postoji sve veća potražnja za (prilagođenim i otpornim) sortama grožđa koje se dobivaju od vrste Vitis vinifera, koja je dobro prilagođena lokalnim ekološkim uvjetima, te za sortama nastalima križanjem vrste Vitis vinifera s drugim vrstama Vitis, čime e osigurava profitabilnost.

Regija Duna–Tisza-köze uživa velik ugled među potrošačima pretežito zahvaljujući svojim laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima.

Promjene načina života utjecale su i na navike povezane s potrošnjom vina te se povećala potražnja za aromatskim, svježim vinima s niskim udjelom alkohola. Ta se potražnja može zadovoljiti zahvaljujući značajkama tog proizvodnog područja, uzgajanim sortama i tehnološkoj osposobljenosti vinara.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Pravila o oznakama

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| 1. | Izraz „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) može se zamijeniti tradicionalnim izrazom „tájbor” (regionalno vino). |
| --- | --- |

1.

Izraz „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) može se zamijeniti tradicionalnim izrazom „tájbor” (regionalno vino).

Pravila o uporabi određenih izraza

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| i. | „Muskotály” [Muškat]: Vino u kojem udio najmanje jedne od sorata vinove loze Aletta, Csabagyöngye, Cserszegi fűszeres, Generosa, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Muscat ottonel, Nektár, Pölöskei muskotály, Tramini ili Zefir iznosi najmanje 85 %. |
| --- | --- |

i.

„Muskotály” [Muškat]: Vino u kojem udio najmanje jedne od sorata vinove loze Aletta, Csabagyöngye, Cserszegi fűszeres, Generosa, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Muscat ottonel, Nektár, Pölöskei muskotály, Tramini ili Zefir iznosi najmanje 85 %.

| ii. | „Primőr” [Primeur]: Vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i sinonim „újbor” [novo vino]. |
| --- | --- |

ii.

„Primőr” [Primeur]: Vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i sinonim „újbor” [novo vino].

Proizvodnja izvan definiranog proizvodnog područja:

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U sljedećim administrativnim područjima koja se nalaze uz definirano područje:

| | administrativno područje općina Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád, Tolna Counties i Budimpešta. |
| --- | --- |

administrativno područje općina Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád, Tolna Counties i Budimpešta.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/6/2d/82000/Duna-Tisza%20k%C3%B6zi%20OFJ_v5.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str.2.

---

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/22

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 172/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„OLIO LUCANO”

EU br.: PGI-IT-02458 – 26.4.2019.

ZOI () ZOZP (X)

1.   Naziv

„Olio lucano”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.5. Ulja i masti (maslac, margarin, ulje itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Proizvodi sa ZOZP-om „Olio lucano” u trenutku pakiranja moraju imati sljedeća svojstva:

| a) | kemijska/fizička analiza:







  — | kiselost (izražena kao oleinska kiselina): maksimalno 0,6 %,
  peroksidni broj: maksimalno 12 mEq O2/kg; |
| --- | --- | --- |

a)

kemijska/fizička analiza:

—

kiselost (izražena kao oleinska kiselina): maksimalno 0,6 %,

peroksidni broj: maksimalno 12 mEq O2/kg;

| b) | senzorska analiza:







  Opis | Srednja vrijednost |
| --- | --- | --- |
| Voćna aroma masline | 2–7 |
| Gorčina | 2–7 |
| Pikantnost | 2–7 |
| Aroma trave i/ili rajčice i/ili artičoke i/ili badema i/ili jabuke | 0–6 |

b)

senzorska analiza:

Opis

Srednja vrijednost

Voćna aroma masline

2–7

Gorčina

2–7

Pikantnost

2–7

Aroma trave i/ili rajčice i/ili artičoke i/ili badema i/ili jabuke

0–6

Proizvod sa ZOZP-om „Olio lucano” ima sljedeća svojstva: boja u rasponu od zelene do žute, srednje voćnosti, srednje gorčine i srednje pikantnosti, uz moguće aromatične note svježe trave, artičoke, rajčice, badema i jabuke. Ravnoteža između nijansi njegova mirisa i okusa jedno je od posebnih obilježja ovog ulja.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Ekstra djevičansko maslinovo ulje „Olio lucano” mora se proizvoditi od sljedećih kultivara masline ili njihovih sinonima, pojedinačno ili u kombinaciji:

Acerenza, Ogliarola del Vulture (sinonimi: Ripolese ili Rapollese, Ogliarola di Melfi, Nostrale), Ogliarola del Bradano (sinonimi: Comune, Ogliarola), Maiatica (sinonimi: oliva di Ferrandina, Pasola), Nociara, Ghiannara, Augellina, Justa, Cornacchiola, Romanella, Carpinegna, Faresana, Sammartinengna, Spinoso, Cannellina, Cima di Melfi, Fasolina, Fasolona, Lardaia, Olivo da mensa, Orazio, Palmarola, Provenzale, Racioppa, Roma, Rotondella, Russulella, Scarpetta, Tarantina, Coratina, Frantoio, Leccino. Ukupni udio drugih prisutnih sorti ne smije biti veći od 20 %.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnog procesa, tj. uzgoj, berba i ekstrakcija ulja, moraju se odvijati unutar određenog zemljopisnog područja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Dopuštena je istinita upotreba imenâ, nazivâ društava i privatnih marki, pod uvjetom da nemaju pohvalno značenje i da potrošača ne dovode u zabludu. Upućivanje na pakiranju na gospodarstvo s maslinikom, udruženje gospodarstava s maslinicima ili društvo koje se nalazi na području proizvodnje dopušta se samo ako se ulje pakira u sklopu predmetnog gospodarstva ili društva.

Zabranjuje se upotreba drugih oznaka zemljopisnog podrijetla. Tekst oznake „Olio lucano” mora na etiketi biti ispisan prepoznatljivim i neizbrisivim slovima kako bi se mogao raspoznati među svim ostalim pruženim informacijama.

Etiketa mora sadržavati logotip ZOZP-a „Olio lucano” prikazan u nastavku, koji se sastoji od stilizirane amfore ukrašene četirima zaobljenim kosim linijama. Amfora je spremnik od fajanse koji se u drevnim vremenima upotrebljavao za prijenos ulja. Zaobljene linije koje ukrašavaju amforu spiralne su, čime podsjećaju na karakteristično iskrivljena debla stoljetnih stabala maslina. Kao što su četiri linije u grbu regije Basilicata, tako su i na logotipu četiri krivulje koje simboliziraju četiri glavne rijeke koje teku regijom: rijeke Bradano, Basento, Agri i Sinni.

Ispod grafičkog znaka nalazi se tekst „olio lucano” ispisan malim slovima u fontu Mockup Bold, nakon kojeg slijedi tekst „Indicazione Geografica Protetta” („Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”). Logotip se može otisnuti i na pakiranje.

Image 3

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje ZOZP-a „Olio lucano” obuhvaća cijelo administrativno područje regije Basilicata.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za priznavanje temelji se na ugledu koji „Olio lucano” ima zbog svojih posebnih svojstava.

Povezanost između ulja „Olio lucano” i okruženja temelji se na zemljopisnim, pedoklimatskim, agronomskim, tehnološkim i povijesno-društvenim čimbenicima koji su zajednički i karakteristični za određeno zemljopisno područje i čijom su kombinacija određena kemijsko-fizička i organoleptička svojstva opisana u točki 3.2.

Naziv „Olio lucano”, pod kojim je proizvod poznat u trgovini i svakodnevnom jeziku, izveden je iz povijesti naziva određenog zemljopisnog područja. Područje današnje regije Basilicata zapravo se preklapa s većim područjem koje je u rimsko doba (otprilike 5.–4. st. pr. Kr.) bilo poznato kao Lucania i koje je naseljavao italski narod Lukanci. Dva se imena regije, Basilicata i Lucania, danas naizmjenično upotrebljavaju u svakodnevnom jeziku, zbog čega se pridjev „lucano” (lukanski) upotrebljava za određivanje nečega ili nekoga tko pripada regiji Basilicata ili iz nje dolazi.

Masline su široko rasprostranjene na području te regije, čije prirodne granice čine masiv Pollino, gorje Murge, rijeka Ofanto te Jonsko i Tirensko more. Područje je specifično po brojnim rijekama i brežuljcima na kojima se nalaze maslinici. U mnogim se malim općinama u Basilicati, zbog povijesnih razloga smještenima na vrhovima brežuljaka, maslinici uglavnom nalaze u neposrednoj blizini sela, a velik broj mlinova (radi ih otprilike 150 u 131 općini regije) znači da se masline mogu prešati odmah nakon branja.

Strukturno je obilježje sektora maslinarstva u Basilicati to što masline na obroncima brežuljaka uzgajaju mala poduzeća: 83 % stabala posađeno je na obroncima brežuljaka i u planinama, a prosječni KPP gospodarstava s maslinicima iznosi manje od jednog hektara. Na tim kopnenim područjima masline se uzgajaju primjenom tehnika suhog uzgoja na padinama podložnima eroziji. U prošlosti su se na svim područjima uzgoja masline tradicionalno uzgajale na najmanje plodnom i najmarginalnijem zemljištu. U takvom su okruženju masline često jedina moguća poljoprivredna kultura te stoga imaju, osim što su prevladavajuće obilježje krajolika, vrlo važnu ulogu u društvenom i okolišnom smislu.

Basilicata pripada meteorološkoj regiji središnjeg Sredozemlja, gdje godišnje izoterme iznose između 16 °C i 17 °C, a klima je tipična sredozemna s vrućim ljetima i kišnim zimama. Jedno je obilježje klime na cijelom području i suša koja se uvijek javlja u kasno proljeće i ljeto, iako je indeks suše u određenoj mjeri promjenljiv (godišnje padaline/srednja godišnja temperatura), ovisno o nadmorskoj visini i temperaturi u to vrijeme.

Masline su u Basilicati prisutne od antičkih vremena. Tijekom arheoloških iskapanja koja je koordinirao profesor Carter sa Sveučilišta u Teksasu u Austinu na nalazištu Pantanello di Metaponto pronađeni su komadi drva, maslina, lišća i sjemenja iz 6. st. pr. Kr. Grčki doseljenici iz antičkog doba donijeli su u regiju Lucania sorte koje su se prilagodile okolišu, kao što je Maiatica, koju nije moguće pronaći nigdje drugdje. Broj sorti povećao se tijekom stoljeća kao posljedica rada različitih samostanskih zajednica rasprostranjenih po cijeloj regiji i razmjene među njima (Matera, Monticchio, Banzi, Acerenza, Montescaglioso). Jedan je primjer toga genetska sličnost između sorte Frantoio i opisanog kultivara Ogliarola u Basilicati. Današnji broj sorti na određenom zemljopisnom području uključuje ujednačenu raspodjelu specifičnih sorti kao što su Coratina, Leccino, Frantoio i Ogliarole na svim područjima uzgoja. Te okolnosti, zajedno s brojnim lokalnim kultivarima, doprinose lakšem utvrđivanju posebnih svojstava koje ima i „Olio lucano”.

S obzirom na kombinirani učinak prethodno opisanih ljudskih i zemljopisnih čimbenika, osobito pedoklimatskih obilježja uzgoja na obroncima brežuljaka, kao i na sastav i raspodjelu brojnih sorti na određenom zemljopisnom području, prepoznatljive su značajke ZOZP-a „Olio lucano” srednji intenzitet njegovih organoleptičkih parametara i ravnoteža između nijansi njegova mirisa i okusa.

Ulje koje se proizvodi u Basilicati i ima tu posebnost poznato je pod nazivom „Olio lucano”, a njegov ugled potvrđuju brojne nagrade na natjecanjima u Italiji i svijetu te činjenica da su razna ulja „Olio lucano” s prethodno navedenim svojstvima uključena u vodiče o sektoru maslinarstva.

Tijekom posljednja tri desetljeća (od kasnih 1980-ih) postoje brojni zapisi o upotrebi naziva „Olio lucano” u trgovini, svakodnevnom jeziku i znanstvenim publikacijama (Lupoli, 1989.).

Osim što se naziv „Olio lucano” upotrebljava za izravnu identifikaciju proizvoda (npr. na etiketama koje izdaje poduzeće „Lettieri” iz općine Laurenzana u pokrajini Potenza, 1993.), u trgovini postoje i brojni pisani zapisi o tome da se pridjev „lucano” ili ime „Lucania” upotrebljavaju na etiketama (npr. „Colli lucani” (lukanski brežuljci), „Bontà della Lucania” (dobrota Lucanije), „Dalle colline lucane” (s lukanskih brežuljaka) itd.) i kao dio trgovačkih naziva poduzeća u tom sektoru (npr. „Podere Lucano” (Lukansko seosko imanje) u općini Ripacandida u pokrajini Potenza i „Oroverde Lucano srl” (Lukansko zeleno zlato srl) u Ferrandini u pokrajini Matera, u kojem se pridjevski oblik „lucano” očito upotrebljava kako bi se uputilo na ulje poznato kao „zeleno zlato”).

Međutim, budući da europsko zakonodavstvo koje se odnosi na ZOI-je i ZOZP-ove zabranjuje upotrebu zemljopisnih upućivanja na etiketama, naziv ne smiju upotrebljavati neakreditirani proizvođači.

Regionalno natjecanje „OLIVARUM”, koje se od 2000. održava za ekstra djevičanska maslinova ulja proizvedena u Basilicati, doprinosi povećanju prepoznatljivosti maslinarstva i potiče proizvođače da i dalje poboljšavaju kvalitetu.

Činjenica da proizvođači sudjeluju na glavnim domaćim i međunarodnim događanjima u tom sektoru privukla je pažnju potrošačâ i proizvođačâ izvan regije te tako doprinijela jačanju ugleda uljâ „Olio lucano”.

U nastavku se nalazi popis glavnih nagrada i priznanja primljenih na različitim domaćim i međunarodnim natjecanjima do 2016.:

| — | državno natjecanje „ERCOLE OLIVARIO”, 2011., osvojena 2. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „ERCOLE OLIVARIO”, 2011., osvojena 2. nagrada,

| — | državno natjecanje „ERCOLE OLIVARIO”, 2006., 2007., 2011., 2017., finalist, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „ERCOLE OLIVARIO”, 2006., 2007., 2011., 2017., finalist,

| — | državno natjecanje „L’ORCIOLO D’ORO”, 2014., osvojena 3. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „L’ORCIOLO D’ORO”, 2014., osvojena 3. nagrada,

| — | državno natjecanje „L’ORCIOLO D’ORO”, od 2006. do 2017., veliko priznanje, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „L’ORCIOLO D’ORO”, od 2006. do 2017., veliko priznanje,

| — | državno natjecanje „LEON D’ORO”, 2007., 2009., 2013., veliko priznanje, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „LEON D’ORO”, 2007., 2009., 2013., veliko priznanje,

| — | državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2013., osvojena 3. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2013., osvojena 3. nagrada,

| — | državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2014., osvojena 2. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2014., osvojena 2. nagrada,

| — | državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2016., osvojena 1. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „MONTIFERRU”, 2016., osvojena 1. nagrada,

| — | državno natjecanje „SOL D’ORO”, 2009., 2013., veliko priznanje, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „SOL D’ORO”, 2009., 2013., veliko priznanje,

| — | državno natjecanje „SOL D’ORO”, 2016., osvojena 3. nagrada, |
| --- | --- |

—

državno natjecanje „SOL D’ORO”, 2016., osvojena 3. nagrada,

| — | međunarodno natjecanje „BIOL”, 2013., 1 zlatna medalja, 3 srebrne medalje, |
| --- | --- |

—

međunarodno natjecanje „BIOL”, 2013., 1 zlatna medalja, 3 srebrne medalje,

| — | međunarodno natjecanje „BIOL”, 2014., 3 zlatne medalje, 3 srebrne medalje, |
| --- | --- |

—

međunarodno natjecanje „BIOL”, 2014., 3 zlatne medalje, 3 srebrne medalje,

| — | međunarodno natjecanje „BIOL”, 2016., 1 „Extra gold” zlatna medalja, 1 zlatna medalja, 2 srebrne medalje, |
| --- | --- |

—

međunarodno natjecanje „BIOL”, 2016., 1 „Extra gold” zlatna medalja, 1 zlatna medalja, 2 srebrne medalje,

| — | međunarodno natjecanje „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014., pobjednik, 1. nagrada u kategoriji „Medium”, |
| --- | --- |

—

međunarodno natjecanje „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014., pobjednik, 1. nagrada u kategoriji „Medium”,

| — | međunarodno natjecanje „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016., priznanje. |
| --- | --- |

—

međunarodno natjecanje „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016., priznanje.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Pročišćeni tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”, u gornjem desnom kutu zaslona), a zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”, na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 20.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 172/26

---

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 172/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Akasztói szikiponty”

EU br.: PDO-HU-02410 – 15.2.2018.

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Ime(na)

„Akasztói szikiponty”

2.   Država članica ili treća zemlja

Mađarska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Akasztói szikiponty” varijetet je vrste šarana (Cyprinus carpio L.) koja se uzgaja isključivo od klasificiranog mađarskog i državno priznatog varijeteta, a prodaje se živ, svjež, rashlađen ili smrznut te s najmanje dva, odnosno najviše pet ljeta starosti.

Kada se utvrđuje starost ribe, računaju se ljeta koja su protekla od proljetnog mriješćenja do listopada godine koja je u pitanju.

„Akasztói szikiponty” ima izduženo tijelo sivkaste zlatno-žute boje i svijetlo narančaste peraje.

Težina ribe (žive vage):

| — | dva ljeta starosti: između 1,5 i 2 kg, |
| --- | --- |

—

dva ljeta starosti: između 1,5 i 2 kg,

| — | tri ljeta starosti: između 2 i 3,5 kg, |
| --- | --- |

—

tri ljeta starosti: između 2 i 3,5 kg,

| — | četiri ljeta starosti: između 3,5 i 6 kg, |
| --- | --- |

—

četiri ljeta starosti: između 3,5 i 6 kg,

| — | s pet ljeta starosti može postići težinu od 6 do 8 kg. |
| --- | --- |

—

s pet ljeta starosti može postići težinu od 6 do 8 kg.

U nastavku su navedena svojstva kvalitete šarana „Akasztói szikiponty”.

Meso šarana „Akasztói szikiponty” ima sljedeća kemijska svojstva: 25–30 % suhe tvari, 17–23 % bjelančevina, 5–12 % masti.

Meso šarana „Akasztói szikiponty” ima sljedeća organoleptička svojstva:

| — | boja: svijetlo ružičasta do blijedo crvenkasta, |
| --- | --- |

—

boja: svijetlo ružičasta do blijedo crvenkasta,

| — | miris: jasan, ugodan, pomalo slan, podsjeća na glineni pijesak, |
| --- | --- |

—

miris: jasan, ugodan, pomalo slan, podsjeća na glineni pijesak,

| — | okus i konzistencija: riblje meso čista okusa, slojevita, mesnata i čvrsta tekstura, nizak udio masti. |
| --- | --- |

—

okus i konzistencija: riblje meso čista okusa, slojevita, mesnata i čvrsta tekstura, nizak udio masti.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za ribe sastoji se od prirodne i koncentrirane hrane.

Prirodna hrana za ribe sastoji se od organizama koji žive u ribnjacima smještenima u utvrđenom zemljopisnom području i predstavlja od 40 do 50 % ukupne hrane. Prirodna hrana za ribe uključuje zooplankton, kolnjake (rotifere), veslonošce, rašljoticalce (Cladocera), glibnjače (Tubifex), trzalce (Chironomidae) i druge ličinke kukaca koji su prirodno prisutni u ribnjacima. Ti organizmi šaranu osiguravaju unos bjelančevina.

Koncentrirana hrana iz zemljopisnog područja, kao što su kukuruz, prosijana zrnja kukuruza, pšenica, prosijana zrnja pšenice, pšenoraž, raž, grašak i sirak, može se ribama davati u usitnjenom ili prosijanom obliku, bilo zasebno ili u smjesi. Koncentrirana hrana predstavlja od 50 do 60 % ukupne hrane i pruža ribama energiju potrebnu za preživljavanje.

Samo u razdoblju između svibnja i listopada nakon mriješćenja (prvoga ljeta starosti) ribljem se pomlatku može davati dopunska hrana prirodnog podrijetla bez GMO-a, ali joj količina ne smije premašiti 30 % ukupne hrane. Ova se posebna dopunska hrana daje isključivo ribama jednoga ljeta starosti da zadovolji njihovu ukupnu potrebu za bjelančevinama ako količina bjelančevina koju osiguravaju prirodni organizmi nije dovoljna za njihovu dob. Budući da se ova posebna, cjelovita i dopunska hrana ne može u potpunosti dobiti od sastojaka sa zemljopisnog područja, hrana potječe izvan zemljopisnog područja.

Ukupni godišnji udio hrane sa zemljopisnog područja:

| — | kada je riba stara jedno ljeto: najmanje 70 %, |
| --- | --- |

—

kada je riba stara jedno ljeto: najmanje 70 %,

| — | kada je riba stara od dva do pet ljeta: 100 %. |
| --- | --- |

—

kada je riba stara od dva do pet ljeta: 100 %.

Budući da se svojstva šarana „Akasztói szikiponty” razvijaju za drugoga ljeta starosti, njihova prehrana tijekom prvoga ljeta starosti ne utječe na svojstva konačnog proizvoda.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Cijeli ciklus proizvodnje šarana „Akasztói szikiponty” provodi se u općinama Akasztó i Dunatetétlen.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Logotip proizvoda u boji mora se nalaziti na pakiranju i biti promjera najmanje 3 cm. Okrugli logotip plavoga je ruba. Gornji dio sadržava naziv „Akasztói szikiponty”, a donji dio internetsku adresu skupine koja podnosi zahtjev. U središtu logotipa dominira motiv ribe sivkasto zlatno-žute boje, dok je u pozadini prikazano sunce, voda i rogoz. Nositelji prava mogu se koristiti logotipom proizvoda bez ograničenja.

Image 4

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Akasztói szikiponty” proizvodi se u općinama Akasztó i Dunatetétlen.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

„Akasztói szikiponty” [slani šaran iz općine Akasztó] mrijesti se, uzgaja i tovi u ribnjacima srednje i velike veličine (0,1–45 ha) kružnih nasipa koji su smješteni na slanim ravnicama pokraj Nacionalnog parka Kiskunság u regiji Kiskunság (Mala Kumanija) između Dunava i Tise. Ukupna površina ribnjaka iznosi približno 400 hektara (ha). Slane ravnice, koje trenutačno uživaju zaštićeni status, nastale su uglavnom nakon regulacije Dunava, čime je izmijenjen tok podzemnih voda. Iznimno slano tlo koje se zbog nataložene soli ljeti bijeli ono je što daje geološku i geomorfološku vrijednost zaštićenim područjima.

Na tim su slanim tlima napravljeni ribnjaci. U razrijeđenom obliku većina se slanog minerala trona ispire pri isušivanju prve vode ribnjaka, ali riba zadržava blagi miris svježe soli.

U slanim ribnjacima napravljenima za uzgoj riba podzemni se sloj sastoji od tankog, kompaktnog glinenog pijeska s tek nekoliko centimetra debelim slojem plodnog mulja. Prosječna dubina ribnjaka iznosi 70–80 cm. Posljednjih pedeset godina prosjek godišnje količine sunca na zemljopisnom području prelazi 2 000 sati, što znači da se plitki ribnjaci brže zagrijavaju i biološka proizvodnja nastupa ranije u usporedbi s dubljim ribnjacima.

Čist okus mesa šarana „Akasztói szikiponty”, njegov jasan, ugodan i pomalo slan miris koji podsjeća na glineni pijesak te boja peraja rezultat su prirodnog okruženja, dok su tekstura mesa i nizak udio masti posljedica ljudskog čimbenika, odnosno znanja i iskustva uzgajivača riba. Ti elementi zajedno ovaj proizvod čine jedinstvenim.

U plitkim ribnjacima ribe brže pronalaze prirodnu hranu, što im omogućava bržu regeneraciju i ujednačeniji razvoj u odnosu na dublje ribnjake. Vitamini, aminokiseline i prirodne životinjske bjelančevine iz organizama kojima se ribe hrane (prirodna hrana) imaju ključnu ulogu u razvoju šarana „Akasztói szikiponty”.

Sjeverni vjetrovi koji prevladavaju na tom zemljopisnom području često uzburkaju vodu plitkih ribnjaka sve do dna. Zbog toga ne može doći do toplinske stratifikacije, a dotok kisika na dnu ribnjaka pogoduje i razlagačima. Time se sprečava proizvodnja ostataka digestije, a samim time meso šarana „Akasztói szikiponty” nije neugodnog mirisa niti sadržava tvari nepovoljne za okus. Miris mesa podsjeća na glineni pijesak, a slanost vode daje mu blago slanu notu.

Važno je istaknuti i poveznicu između boje šarana „Akasztói szikiponty” i dna ribnjaka jer su ribe u potpunosti usklađene s bojom dna. „Akasztói szikiponty” razvio je karakterističnu sivkastu zlatno-žutu boju i narančaste peraje kao prilagodbu na glineno-pješčano dno ribnjaka svijetle boje.

Međutim, kvaliteta šarana „Akasztói szikiponty” ne može se pripisati samo iznimnim svojstvima prirodnog okruženja, već je i rezultat lokalnih tradicija i tehnika uzgoja riba.

Početkom 2000-ih, zahvaljujući postojećem lokalnom stručnom znanju i stečenim godinama iskustva, usavršena je tehnologija za iskorištavanje posebnih uvjeta u ribnjacima koji su na lokalnim slanim tlima izgrađeni za proizvodnju ribe krtog mesa s niskim udjelom masti. U skladu s tehnologijom, težina ribe i temperatura vode upotrebljavaju se za određivanje količine koncentrirane hrane koju je potrebno dati ribama u postotku tjelesne težine da bi se održala krtost mesa i nizak udio masti. Ribama je osigurano obilje prirodne hrane jer se svaki ribnjak za uzgoj redovno opskrbljuje organskim gnojivom.

Za proizvodnju kilograma mesa šarana „Akasztói szikiponty” potrebna su dva kilograma koncentrirane hrane, dok stručna literatura propisuje četiri do pet kilograma za uzgoj običnog šarana. Zalihe koncentrirane hrane brzo se potroše u ribnjacima koji su smješteni u zemljopisnom području (za četiri do šest sati) te se ribama uslijed toga povećaju želuci. U razdoblju od 18 sati do idućeg hranjenja moraju same pronaći prirodnu hranu u ribnjaku. Međutim, to zahtijeva puno plivanja. Intenzivnim kretanjem „Akasztói szikiponty” postiže mišićni tonus i sprečava rast masnih slojeva. Koncentrirana hrana s visokim sadržajem škroba osigurava ribama potrebnu energiju za kretanje, a prirodna im hrana pruža bjelančevine potrebne za proizvodnju ribljeg mesa. Zahvaljujući intenzivnom neprekidnom kretanju i koncentriranoj prehrani koja se temelji na potrebnoj metaboličkoj energiji, „Akasztói szikiponty” održava mišićnu masu te će samim time i njegovo meso imati vrlo nizak udio masti (5–12 %) i slojevitu, mesnatu teksturu.

Jedinstvena kvaliteta šarana „Akasztói szikiponty” rezultat je i značajnog smanjenja ciljnih vrijednosti veličine populacije koje su opće prihvaćene u stručnoj literaturi. Prilagođene lokalnim zemljopisnim uvjetima, vrijednosti su dorađene za potrebe proizvodnje na temelju prirodnog prinosa. Prirodna hrana prisutna u ribnjaku predstavlja glavni izvor bjelančevina za šarana. Stoga je glavna zadaća tijekom ciklusa proizvodnje održati stanje koje osigurava udio bjelančevina u mesu i optimalan rast riba kao jedan od temeljnih razloga njegova čistog i bogatog okusa. Na temelju rezultata tjednih provjera planktona i dvotjednih testnih ulova lokalni stručnjaci prilagođavaju parametre proizvodne tehnologije, osiguravaju dodatne hranjive tvari, prorjeđuju broj riba ili prilagođavaju doziranje hrane da bi dugoročno održali nizak udio masti u mesu ribe, od 5–12 %.

„Akasztói szikiponty” uzgaja se u gotovo izvornim prirodnim uvjetima, a istraživanja pokazuju da je glavno svojstvo mesa, odnosno udio masti, vrlo slično onom divljeg šarana koji živi u prirodnim vodnim tijelima. Udio masti u šarana koji žive u prirodnim uvjetima iznosi od 5 do 10 %, a u riba koje se uzgajaju u drugim područjima može biti i od 15 do 20 %.

Jedinstvena svojstva šarana „Akasztói szikiponty” rezultat su značajki lokacije proizvodnje, prehrane koja se temelji na potrebnoj metaboličkoj energiji i jedinstvene proizvodne tehnologije te ga izdvajaju od šarana uzgojenih u drugim područjima.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---