# Europos Sąjungos C 190/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 190 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. birželio 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 190

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. birželio 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2020/C 190/01 | 2020 m. gegužės 8 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė, dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti sukūrimo, (CON/2020/14) | 1 |

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2020/C 190/01

2020 m. gegužės 8 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė, dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti sukūrimo, (CON/2020/14)

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 190/02 | 2020 m. birželio 5 d. Euro kursas | 3 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2020/C 190/03 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 4 |
| 2020/C 190/04 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 5 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 190/02

2020 m. birželio 5 d. Euro kursas

3

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2020/C 190/03

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

4

2020/C 190/04

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

5

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 190/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 6 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 190/06 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 8 |
| 2020/C 190/07 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 30 |
| 2020/C 190/08 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 46 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 190/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

6

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 190/06

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

8

2020/C 190/07

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

30

2020/C 190/08

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2020 m. gegužės 8 d.

dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti sukūrimo

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2020 m. balandžio 2 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti sukūrimo (toliau – pasiūlytas reglamentas) (1).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties 127 straipsnio 4 dalies antra pastraipa, nes pasiūlytas reglamentas yra susijęs su ECBS pinigų politikos funkcijomis ir operacijomis pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) IV skyrių, ypač pagal ECBS statuto 17 straipsnį ir 21 straipsnio 2 dalį, kuriuose nustatoma, kad ECB ir nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali atidaryti sąskaitas, inter alia, viešiesiems subjektams ir veikti kaip, inter alia, Sąjungos institucijų ir centrinių Vyriausybių fiskaliniai agentai.

Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

1.   Bendros pastabos

Pagal reglamentą sukuriama priemonė (toliau – priemonė SURE), kurią naudodama Europos Sąjunga galėtų teikti finansinę paramą paskolų forma (toliau – paskolos SURE) valstybėms narėms, kurios dėl koronaviruso ligos (COVID-19) protrūkio patiria didelį ekonomikos sukrėtimą arba kurioms toks sukrėtimas gresia, sutrumpinto darbo laiko ar panašioms priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis ir taip sumažinti nedarbo ir pajamų praradimo mastą, finansuoti (2). Bendra paskolų suma neviršytų 100 000 000 000 EUR. ECB teigiamai įvertino Europos Vadovų Tarybos patvirtintas tris euro grupės sutartas apsaugos priemones, skirtas piliečiams, bendrovėms ir valstybėms, t. y. priemonę SURE, kartu su Europos stabilumo mechanizmo pandemijos krizės paramai skirta apsaugos priemone ir visos Europos garantijų fondu (3).

2.   Konkrečios pastabos

Pagal pasiūlyto reglamento 10 straipsnio 1 dalį Komisija nustatys būtiną paskolų administravimo Europos Centriniame Banke tvarką. Pagal pasiūlyto reglamento 10 straipsnio 2 dalį paramą gaunanti valstybė narė savo nacionaliniame centriniame banke atidarys specialią sąskaitą gautai finansinei paramai tvarkyti. Ji taip pat perves pagrindinę paskolos sumą ir mokėtinas paskolos palūkanas į Sąjungos sąskaitą ECB likus dvidešimčiai sistemos TARGET2 darbo dienų iki atitinkamo mokėjimo termino.

Kaip pirmiau pažymėta, pagal ECBS statuto 17 straipsnį ir 21 straipsnio 2 dalį ECB ir NCB gali atidaryti sąskaitas Komisijai ir valstybėms narėms ir veikti kaip jų fiskaliniai agentai. Šiuo pagrindu ECB ir NCB praeityje vykdė uždavinius administruojant paskolas, suteiktas pagal ekonominio koregavimo programas, kaip antai Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM) (4) ir Sąjungos vidutinės trukmės finansinė pagalbos priemonę (MTFA), pagal kurias paskolos buvo teikiamos valstybėms narėms, kurios susiduria su einamųjų mokėjimų balanso ar kapitalo judėjimo sunkumais ar kurioms kyla tokių rimtų sunkumų grėsmė (5). Siekiant užtikrinti, kad ECBS operacijų organizavimą ECBS laikytų vidaus reikalu, siūloma įtvirtinti, kad paramą gaunanti valstybė narė pagal paskolas mokėtinas sumas iki atitinkamo mokėjimo termino pervestų į sąskaitas ECBS.

Ši nuomonė bus skelbiama ECB interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. gegužės 8 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 139 final.

1

final

(2)  Žr. pasiūlyto reglamento 1 straipsnio 2 dalį.

2

(3)  Žr. 2020 m. balandžio 30 d. spaudos konferencijos įvadinis pranešimas, ECB Pirmininkė Christine Lagarde, ECB pirmininko pavaduotojas Luis de Guindos, Frankfurtas prie Maino, paskelbta ECB svetainėje www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Žr. 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1) 8 straipsnio 1 dalį; 2010 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko sprendimą ECB/2010/17 dėl Sąjungos skolinimosi ir skolinimo operacijų, atliktų pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę, administravimo (OL L 275, 2010 10 20, p. 10).

4

(5)  Žr. 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (OL L 53, 2002 2 23, p. 1) 9 straipsnį; 2003 m. lapkričio 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimo ECB/2003/14 dėl Europos bendrijos skolinimosi ir skolinimo operacijų, įvykdytų pagal vidutinės trukmės finansinės paramos mechanizmą, administravimo (ECB/2003/14) (OL L 297, 2003 11 15, p. 35).

5

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/3

---

Euro kursas (1)

2020 m. birželio 5 d.

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1330 |
| JPY | Japonijos jena | 123,77 |
| DKK | Danijos krona | 7,4564 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89448 |
| SEK | Švedijos krona | 10,4250 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0866 |
| ISK | Islandijos krona | 148,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,5403 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,589 |
| HUF | Vengrijos forintas | 344,62 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4425 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8382 |
| TRY | Turkijos lira | 7,6747 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6227 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5237 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,7809 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7392 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5775 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 365,57 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 19,0823 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,0349 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5715 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 882,40 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8345 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,457 |
| RUB | Rusijos rublis | 77,8155 |
| THB | Tailando batas | 35,650 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,7329 |
| MXN | Meksikos pesas | 24,6466 |
| INR | Indijos rupija | 85,6300 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1330

JPY

Japonijos jena

123,77

DKK

Danijos krona

7,4564

GBP

Svaras sterlingas

0,89448

SEK

Švedijos krona

10,4250

CHF

Šveicarijos frankas

1,0866

ISK

Islandijos krona

148,90

NOK

Norvegijos krona

10,5403

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,589

HUF

Vengrijos forintas

344,62

PLN

Lenkijos zlotas

4,4425

RON

Rumunijos lėja

4,8382

TRY

Turkijos lira

7,6747

AUD

Australijos doleris

1,6227

CAD

Kanados doleris

1,5237

HKD

Honkongo doleris

8,7809

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7392

SGD

Singapūro doleris

1,5775

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 365,57

ZAR

Pietų Afrikos randas

19,0823

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,0349

HRK

Kroatijos kuna

7,5715

IDR

Indonezijos rupija

15 882,40

MYR

Malaizijos ringitas

4,8345

PHP

Filipinų pesas

56,457

RUB

Rusijos rublis

77,8155

THB

Tailando batas

35,650

BRL

Brazilijos realas

5,7329

MXN

Meksikos pesas

24,6466

INR

Indijos rupija

85,6300

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/4

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2020/C 190/03)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2020 5 15 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2020 5 15–2020 12 31 |
| Valstybė narė | Portugalija (smulkiosios žvejybos laivai) |
| Ištekliai arba išteklių grupė | BFT/AVARCH |
| Rūšys | Paprastasis tunas (Thunnus Thynnus) |
| Zona | Tam tikri salynai Graikijoje (Jonijos salos), Ispanijoje (Kanarų salos) ir Portugalijoje (Azorų ir Madeiros salos) |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | --- |
| Nuorodos numeris | 06/TQ123 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2020 5 15

Trukmė

2020 5 15–2020 12 31

Valstybė narė

Portugalija (smulkiosios žvejybos laivai)

Ištekliai arba išteklių grupė

BFT/AVARCH

Rūšys

Paprastasis tunas (Thunnus Thynnus)

Zona

Tam tikri salynai Graikijoje (Jonijos salos), Ispanijoje (Kanarų salos) ir Portugalijoje (Azorų ir Madeiros salos)

Žvejybos laivų tipas (-ai)

---

Nuorodos numeris

06/TQ123

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/5

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

(2020/C 190/04)

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2020 5 11 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2020 5 11–2020 12 31 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | ANF/8C3411 |
| Rūšys | Velniažuvinės (Lophiidae) |
| Zona | 8c, 9 ir 10 zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | --- |
| Nuorodos numeris | 05/TQ123 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2020 5 11

Trukmė

2020 5 11–2020 12 31

Valstybė narė

Prancūzija

Ištekliai arba išteklių grupė

ANF/8C3411

Rūšys

Velniažuvinės (Lophiidae)

Zona

8c, 9 ir 10 zonos; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

---

Nuorodos numeris

05/TQ123

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/6

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9849 –
  Banco Santander / Aegon / Popular Vida)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 190/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Banco Santander, S.A.“ (toliau – „Banco Santander“, Ispanija), |
| --- | --- |

—

„Banco Santander, S.A.“ (toliau – „Banco Santander“, Ispanija),

| — | „Aegon N.V.“ (toliau – „Aegon“, Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

„Aegon N.V.“ (toliau – „Aegon“, Nyderlandai),

| — | „Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U.“ (toliau – „Popular Vida“, Ispanija), kurią kontroliuoja „Banco Santander“. |
| --- | --- |

—

„Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U.“ (toliau – „Popular Vida“, Ispanija), kurią kontroliuoja „Banco Santander“.

Įmonė „Aegon“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos įmonės „Popular Vida“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Banco Santander“: Ispanijos bankas ir patronuojanti tarptautinės bankine ir finansine veikla užsiimančių įmonių grupės bendrovė, vykdanti veiklą daugiausia Europoje, Lotynų Amerikoje ir JAV bei Puerto Riko. |
| --- | --- |

—

„Banco Santander“: Ispanijos bankas ir patronuojanti tarptautinės bankine ir finansine veikla užsiimančių įmonių grupės bendrovė, vykdanti veiklą daugiausia Europoje, Lotynų Amerikoje ir JAV bei Puerto Riko.

| — | „Aegon“: į Amsterdamo ir Niujorko sąrašus įtrauktų draudimo bendrovių grupės patronuojančioji bendrovė, veikianti visame pasaulyje, daugiausia Jungtinėse Valstijose, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje, |
| --- | --- |

—

„Aegon“: į Amsterdamo ir Niujorko sąrašus įtrauktų draudimo bendrovių grupės patronuojančioji bendrovė, veikianti visame pasaulyje, daugiausia Jungtinėse Valstijose, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje,

| — | „Popular Vida“: gyvybės draudimo bendrovė Ispanijoje. Jos pagrindinis platinimo kanalas yra „Banco Santander“ komercinis tinklas. |
| --- | --- |

—

„Popular Vida“: gyvybės draudimo bendrovė Ispanijoje. Jos pagrindinis platinimo kanalas yra „Banco Santander“ komercinis tinklas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/8

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 190/06)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Kunság / Kunsági“

Nuorodos numeris PDO-HU-A1332-AM02

Pranešimo data: 2020 4 9

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Į nustatytą vietovę įtraukiamos Kempeco, Petėfisalašo, Pamonoštoros ir Uisilvašo savivaldybės

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | IV. Nustatyta vietovė |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

IV. Nustatyta vietovė

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| c) | Į nustatytą vietovę buvo įtrauktos Kempeco, Petėfisalašo, Pamonoštoros ir Uisilvašo savivaldybių teritorijos, vyno gamybos regionų vynuogynų registre priskiriamos I ir II klasių vynuogynams. Į vynuogynų registrą įtrauktų vietovių ypatybės atitinka SKVN „Kunság / Kunsági“ nustatytos vietovės ypatybes. Vynmedžių auginimas yra viena iš tradicinių vietos gyventojų ekonominės veiklos rūšių. Dėl šių savivaldybių įtraukimo į vyno gamybos regionų vynuogynų registrą ir galimybės gaminti SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimą vyną jose sukuriama daug darbo vietų ir pajamų ir tai labai padeda skatinti vietos turizmo pramonę. |
| --- | --- |

c)

Į nustatytą vietovę buvo įtrauktos Kempeco, Petėfisalašo, Pamonoštoros ir Uisilvašo savivaldybių teritorijos, vyno gamybos regionų vynuogynų registre priskiriamos I ir II klasių vynuogynams. Į vynuogynų registrą įtrauktų vietovių ypatybės atitinka SKVN „Kunság / Kunsági“ nustatytos vietovės ypatybes. Vynmedžių auginimas yra viena iš tradicinių vietos gyventojų ekonominės veiklos rūšių. Dėl šių savivaldybių įtraukimo į vyno gamybos regionų vynuogynų registrą ir galimybės gaminti SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimą vyną jose sukuriama daug darbo vietų ir pajamų ir tai labai padeda skatinti vietos turizmo pramonę.

2.   Veislės ‘Mátrai muskotály’ įtraukimas į leidžiamų veislių sąrašą

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VI. Leidžiamos veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VI. Leidžiamos veislės

| — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- |

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| — | Papildomos sąlygos. Kitos ribojamos formuluotės |
| --- | --- |

—

Papildomos sąlygos. Kitos ribojamos formuluotės

| c) | Vynuogių veislė ‘Mátrai muskotály’ yra Vengrijoje išvesta baltųjų vyninių vynuogių veislė. Veislę sukūrė Pálas Kozma ir Lászlas Sz. Nagy, sukryžminę veisles ‘Arany sárfehér’ (‘Izsáki’) ir ‘Ottonel muskotály’. Šios veislės vynuogės auginamos Kunšago vyno regione 5,9929 ha vynuogynų plote. Ši veislė įtraukta į 2014 m. balandžio 30 d. Kaimo plėtros ministro dekreto Nr. 56/2014 dėl vynui gaminti tinkamų vynuogių veislių klasifikavimo 1 priedo leidžiamų veislių sąrašą, o 2009 m. rugsėjo 29 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministro dekreto Nr. 127/2009 dėl vynmedžių ir vyno duomenų teikimo sistemos ir kilmės sertifikatų išdavimo ir dėl vyno produktų gamybos, teikimo rinkai ir ženklinimo 15 priede ši veislė įvardijama nurodant tradicinę formuluotę muskotály (liet. muskatinės vynuogės). Leidžiamos veislės įtraukimas neturi įtakos gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes į SKVN „Kunság / Kunsági“ specifikaciją jau įtraukta vyninių vynuogių veislių, kurių auginimo savybės yra tokios pat, kaip ir ‘Mátrai muskotály’ veislės. |
| --- | --- |

c)

Vynuogių veislė ‘Mátrai muskotály’ yra Vengrijoje išvesta baltųjų vyninių vynuogių veislė. Veislę sukūrė Pálas Kozma ir Lászlas Sz. Nagy, sukryžminę veisles ‘Arany sárfehér’ (‘Izsáki’) ir ‘Ottonel muskotály’. Šios veislės vynuogės auginamos Kunšago vyno regione 5,9929 ha vynuogynų plote. Ši veislė įtraukta į 2014 m. balandžio 30 d. Kaimo plėtros ministro dekreto Nr. 56/2014 dėl vynui gaminti tinkamų vynuogių veislių klasifikavimo 1 priedo leidžiamų veislių sąrašą, o 2009 m. rugsėjo 29 d. Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministro dekreto Nr. 127/2009 dėl vynmedžių ir vyno duomenų teikimo sistemos ir kilmės sertifikatų išdavimo ir dėl vyno produktų gamybos, teikimo rinkai ir ženklinimo 15 priede ši veislė įvardijama nurodant tradicinę formuluotę muskotály (liet. muskatinės vynuogės). Leidžiamos veislės įtraukimas neturi įtakos gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes į SKVN „Kunság / Kunsági“ specifikaciją jau įtraukta vyninių vynuogių veislių, kurių auginimo savybės yra tokios pat, kaip ir ‘Mátrai muskotály’ veislės.

3.   Veislių ‘Bíbor kadarka’ ir ‘Kármin’ įtraukimas į leidžiamų veislių sąrašą

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VI. Leidžiamos veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VI. Leidžiamos veislės

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| c) | Iš vynuogių veislių ‘Bíbor kadarka’ ir ‘Kármin’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktų veislių vynuoges augina 21 ha ploto vynuogynuose. Šių veislių vynuogės naudojamos dažomųjų savybių turintiems vynams gaminti, taip gerinant raudonųjų SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimų vynų kokybę. |
| --- | --- |

c)

Iš vynuogių veislių ‘Bíbor kadarka’ ir ‘Kármin’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktų veislių vynuoges augina 21 ha ploto vynuogynuose. Šių veislių vynuogės naudojamos dažomųjų savybių turintiems vynams gaminti, taip gerinant raudonųjų SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimų vynų kokybę.

4.   Veislių ‘Blauburger’, ‘Syrah’ ir ‘Turán’ įtraukimas į leidžiamų veislių sąrašą

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VI. Leidžiamos veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VI. Leidžiamos veislės

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| c) | Iš vynuogių veislių ‘Blauburger’, ‘Syrah’ ir ‘Turán’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktų veislių vynuoges augina 34 ha ploto vynuogynuose. Šių veislių vynuogės gali būti naudojamos atskirai arba kaip cuvée vynų sudedamosios dalys. Suteikiant galimybę naudoti SKVN „Kunság / Kunsági“ iš šių veislių vynuogių pagamintiems vynams, šiuos vynus lengviau parduoti. |
| --- | --- |

c)

Iš vynuogių veislių ‘Blauburger’, ‘Syrah’ ir ‘Turán’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktų veislių vynuoges augina 34 ha ploto vynuogynuose. Šių veislių vynuogės gali būti naudojamos atskirai arba kaip cuvée vynų sudedamosios dalys. Suteikiant galimybę naudoti SKVN „Kunság / Kunsági“ iš šių veislių vynuogių pagamintiems vynams, šiuos vynus lengviau parduoti.

5.   Veislių ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ ir ‘Zengő’ įtraukimas į leidžiamų veislių sąrašą

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VI. Leidžiamos veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VI. Leidžiamos veislės

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Nustatyta geografinė vietovė |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Nustatyta geografinė vietovė

| c) | Iš vynuogių veislių ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ ir ‘Zengő’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktas veisles augina 35 ha plote. Dėl galimybės naudoti SKVN „Kunság / Kunsági“ šiuos vynus lengviau parduoti. |
| --- | --- |

c)

Iš vynuogių veislių ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ ir ‘Zengő’ vynuogių gali būti pagamintas aukštos kokybės vynas. Vyno regiono gamintojai į sąrašą įtrauktas veisles augina 35 ha plote. Dėl galimybės naudoti SKVN „Kunság / Kunsági“ šiuos vynus lengviau parduoti.

6.   Bendrųjų nuorodoms taikomų taisyklių pakeitimas

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Papildomos sąlygos. Nuorodoms taikomos taisyklės |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Papildomos sąlygos. Nuorodoms taikomos taisyklės

| c) | Manome, kad SKVN „Kunság / Kunsági“ ženklinamų vynų etiketėse veislės pavadinimas turėtų būti gerai matomas ir aiškiai įskaitomas – toks, kad būtų pastebimas, tačiau neapkrautų etiketės. |
| --- | --- |

c)

Manome, kad SKVN „Kunság / Kunsági“ ženklinamų vynų etiketėse veislės pavadinimas turėtų būti gerai matomas ir aiškiai įskaitomas – toks, kad būtų pastebimas, tačiau neapkrautų etiketės.

7.   Atitikties produkto specifikacijai patikrinimas

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | X. Vynuogynų bendrijos užduočių atlikimo tvarka |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

X. Vynuogynų bendrijos užduočių atlikimo tvarka

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi. |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

| c) | Vynuogynų bendrijos pareigūnai yra atsakingi už tai, kad būtų patikrinta, ar laikomasi produkto specifikacijos, ir yra pasirengę atlikti tokius patikrinimus. |
| --- | --- |

c)

Vynuogynų bendrijos pareigūnai yra atsakingi už tai, kad būtų patikrinta, ar laikomasi produkto specifikacijos, ir yra pasirengę atlikti tokius patikrinimus.

8.   Didžiausio leistino lakiojo rūgštingumo ribos pakeitimas

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

II. Vynų aprašymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Vyno gamybos metodai. Specifiniai vynininkystės metodai |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Vyno gamybos metodai. Specifiniai vynininkystės metodai

| c) | II dalies 1A lentelėje. Atsižvelgiant į analitinius reikalavimus, iš vytintų vynuogių pagamintų vėlyvo derliaus baltųjų rūšinių arba cuvée vynų, vėlyvo derliaus raudonųjų rūšinių arba cuvée vynų, iš vytintų vynuogių pagamintų baltųjų rūšinių arba cuvée vynų, iš vytintų vynuogių pagamintų raudonųjų rūšinių arba cuvée vynų, baltųjų ledo vynų ir raudonųjų ledo vynų didžiausio lakiojo rūgštingumo vertė keičiama į 2 g/l. |
| --- | --- |

c)

II dalies 1A lentelėje. Atsižvelgiant į analitinius reikalavimus, iš vytintų vynuogių pagamintų vėlyvo derliaus baltųjų rūšinių arba cuvée vynų, vėlyvo derliaus raudonųjų rūšinių arba cuvée vynų, iš vytintų vynuogių pagamintų baltųjų rūšinių arba cuvée vynų, iš vytintų vynuogių pagamintų raudonųjų rūšinių arba cuvée vynų, baltųjų ledo vynų ir raudonųjų ledo vynų didžiausio lakiojo rūgštingumo vertė keičiama į 2 g/l.

9.   Reikalavimo brandinti medinėse statinėse išbraukimas

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

II. Vynų aprašymas

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Vyno gamybos metodai. Specifiniai vynininkystės metodai |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Vyno gamybos metodai. Specifiniai vynininkystės metodai

| c) | Privalomų vynininkystės metodų lentelėje išbraukiamas reikalavimas vėlyvo derliaus baltuosius rūšinius arba cuvée vynus, vėlyvo derliaus raudonuosius rūšinius arba cuvée vynus ir rinktinio derliaus raudonuosius rūšinius arba cuvée vynus brandinti 3 mėnesius medinėse statinėse. Oksidacinio apdorojimo reikalavimas prieštarauja vyno gamybos praktikai. Šis reikalavimas nepagrįstas, nes SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimų vynų gamintojai paprastai taiko redukcinę technologiją. |
| --- | --- |

c)

Privalomų vynininkystės metodų lentelėje išbraukiamas reikalavimas vėlyvo derliaus baltuosius rūšinius arba cuvée vynus, vėlyvo derliaus raudonuosius rūšinius arba cuvée vynus ir rinktinio derliaus raudonuosius rūšinius arba cuvée vynus brandinti 3 mėnesius medinėse statinėse. Oksidacinio apdorojimo reikalavimas prieštarauja vyno gamybos praktikai. Šis reikalavimas nepagrįstas, nes SKVN „Kunság / Kunsági“ žymimų vynų gamintojai paprastai taiko redukcinę technologiją.

10.   Vynų perpylimo taisyklės

| a) | Keičiama produkto specifikacijos dalis:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiama produkto specifikacijos dalis:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Papildomos sąlygos. Vynų perpylimo taisyklės |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Papildomos sąlygos. Vynų perpylimo taisyklės

| c) | Vyno regione negalima atlikti pagal šį punktą reikalaujamų patikrinimų. Panaikinus šį reikalavimą sumažėtų visiems suinteresuotiesiems subjektams tenkanti administracinė našta. |
| --- | --- |

c)

Vyno regione negalima atlikti pagal šį punktą reikalaujamų patikrinimų. Panaikinus šį reikalavimą sumažėtų visiems suinteresuotiesiems subjektams tenkanti administracinė našta.

11.   Pakavimo taisyklių pakeitimas

| a) | Keičiamos produkto specifikacijos dalys:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiamos produkto specifikacijos dalys:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:






  — | Papildomos sąlygos. Nuorodoms taikomos taisyklės |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamas bendrojo dokumento skirsnis:

—

Papildomos sąlygos. Nuorodoms taikomos taisyklės

| c) | Išbraukiami 3 punkto a, b ir d papunkčiai. Panaikinus šį reikalavimą padidėtų visų suinteresuotųjų subjektų rinkos galimybės ir kartu sumažėtų jiems tenkanti administracinė našta. |
| --- | --- |

c)

Išbraukiami 3 punkto a, b ir d papunkčiai. Panaikinus šį reikalavimą padidėtų visų suinteresuotųjų subjektų rinkos galimybės ir kartu sumažėtų jiems tenkanti administracinė našta.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Kunság

Kunsági

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

Putojantis vynas

| 9. | Gazuotas pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

9.

Gazuotas pusiau putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Vynas. Baltasis rūšinis ir cuvée vynas

Vynai yra šviesiai žalios, blyškesnės arba ryškesnės šiaudų geltonumo spalvos, dažnai švelnaus skonio, jiems būdinga maža alkoholio koncentracija. Vynų skonis – gaivus, jie išsiskiria vasarinių vaisių, o kartais – citrusinių vaisių aromatais. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 16,67 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

16,67

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Rožinis rūšinis ir cuvée vynas

Vynai yra šviesiai rausvos, rausvos arba šviesiai violetinės spalvos. Jiems būdingas švelnus, gaivus rūgštingumas ir vaisių skonis bei kvapas. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Rūšinis ir cuvée vynas „Siller“

Rūšiniai vynai pasižymi vynui gaminti naudotos veislės vynuogėms būdingu aromatu ir skoniu. Kupažų vynų aromatas ir skonis priklauso nuo naudotų veislių vynuogių proporcijų derinio. Vynai pasižymi švelniu rūgštingumu, vidutiniu taninų kiekiu ir sodriu skoniu. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Raudonasis rūšinis ir cuvée vynas

Vynai yra rubino arba ryškesnės rubino spalvos, pasižymi intensyviu vaisių ir prieskonių aromatu, jaunam vynui būdingu skoniu, vidutiniu taninų kiekiu, maloniu rūgštingumu ir nedidele alkoholio koncentracija. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Vėlyvo derliaus baltasis rūšinis arba cuvée vynas

Vynai yra aukso spalvos, jiems būdingas kompleksiškas aromatas ir tvirta, aliejinė tekstūra, medinėse statinėse ir buteliuose brandinto vyno pokvapiai. Jie pasižymi maloniu rūgštingumu ir nedidele alkoholio koncentracija, dažnai juose yra liekamojo cukraus.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Vėlyvo derliaus raudonasis rūšinis arba cuvée vynas

Vynai yra rubino arba ryškiai raudonos spalvos, jiems būdingas kompleksiškas aromatas ir tvirta, aliejinė tekstūra, medinėse statinėse ir buteliuose brandinto vyno pokvapiai. Jie pasižymi maloniu rūgštingumu ir nedidele alkoholio koncentracija, dažnai juose yra liekamojo cukraus.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Rinktinio derliaus baltasis rūšinis arba cuvée vynas

Vynai yra žalsvai geltonos spalvos, pasižymi vynui gaminti naudotos veislės vynuogėms būdingu aromatu ir skoniu. Jie yra gaiviai rūgštūs, vidutiniškai sodrūs ir jiems būdinga vidutinė alkoholio koncentracija. Vynas gali būti sausas, pusiau sausas, pusiau saldus arba saldus.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Rinktinio derliaus rožinis rūšinis arba cuvée vynas

Vynai yra šviesiai rausvos spalvos, nuo rausvos iki šviesiai violetinės spalvos, jiems būdingas subtilus, švelnus rūgštingumas ir labai intensyvus vaisių aromatas. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Rinktinio derliaus raudonasis rūšinis arba cuvée vynas

Vynai yra tamsios rubino arba tamsiai raudonos spalvos. Jie yra vaisinio, o kartais – pikantiško kvapo, vidutiniškai sodrūs, švelnūs, pasižymi medinėse statinėse ir buteliuose brandinto vyno pokvapiais ir vidutiniu taninų kiekiu. Priklausomai nuo cukraus kiekio, jie gali būti sausi, pusiau sausi, pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Baltasis rūšinis arba cuvée vynas, pagamintas iš vytintų vynuogių

Vynai yra aukso spalvos. Jiems būdingas kompleksiškas aromatas, didelis natūralus cukraus kiekis ir tvirta, aliejinė tekstūra. Vynų skonis ir aromatas yra kompleksiški, juntami medaus, prinokusių arba džiovintų vaisių, o kartais – grybų pokvapiai. Paprastai jie yra pusiau saldūs arba saldūs.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Raudonasis rūšinis arba cuvée vynas, pagamintas iš vytintų vynuogių

Vynai yra tamsios rubino arba tamsiai raudonos spalvos. Tvirtos tekstūros, sodrūs raudonieji vynai pasižymi prinokusių arba džiovintų vaisių ir (arba) prieskonių aromatais ir būdingu dėl brandinimo medinėse statinėse arba buteliuose įgytu skoniu. Juose yra nedidelis taninų kiekis, o dažnai – tam tikras liekamojo cukraus kiekis.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Baltasis ledo vynas

Vynas yra sendinto aukso spalvos, jo aromatas – sodrus ir kompleksiškas, vynas pasižymi gaiviu rūgštingumu ir itin dideliu cukraus kiekiu. Vyno skonis – koncentruotas, medaus saldumo.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas. Raudonasis ledo vynas

Vynas yra vario raudonumo spalvos, pasižymi sodriu ir kompleksišku aromatu ir itin dideliu cukraus kiekiu. Vynui būdingas koncentruotas, medaus saldumo skonis su vidutiniškai juntamais taninais.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 33,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

33,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantis vynas. Baltasis vynas

Putojantys vynai yra vynui gaminti naudotos veislės vynuogėms būdingos spalvos. Jų aromatas ir skonis yra neutralūs arba būdingi naudotos veislės vynuogėms. Vynai yra subalansuoto rūgštingumo, lengvi ir putojantys, su ilgai išliekančia puta.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantis vynas. Rožinis vynas

Putojantys vynai yra vynui gaminti naudotos veislės vynuogėms būdingos spalvos. Jų aromatas ir skonis yra neutralūs arba būdingi naudotos veislės vynuogėms. Vynai yra subalansuoto rūgštingumo, lengvi ir putojantys, su ilgai išliekančia puta.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantis vynas. Raudonasis vynas

Putojantys vynai yra vynui gaminti naudotos veislės vynuogėms būdingos spalvos. Jų aromatas ir skonis yra neutralūs arba būdingi naudotos veislės vynuogėms. Vynai yra subalansuoto rūgštingumo, lengvi ir putojantys, su ilgai išliekančia puta.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Gazuotas pusiau putojantis vynas. Baltasis vynas

Pusiau putojantys vynai yra nuo šviesiai žalsvai geltonos iki šviesiai šiaudų geltonos spalvos. Jų alkoholio koncentracija yra palyginti nedidelė, rūgštingumas – gerai juntamas ir jie yra šiek tiek putojantys. Jie gali būti sausi, pusiau saldūs arba saldūs. Tai – ryškaus skonio, gaivūs vynai, išsiskiriantys šviežių vynuogių aromatu ir skoniu.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Gazuotas pusiau putojantis vynas. Rožinis vynas

Pusiau putojantys vynai yra nuo šviesiai rausvos iki rausvos spalvos, jų alkoholio koncentracija yra palyginti nedidelė, rūgštingumas – gerai juntamas ir jie yra šiek tiek putojantys. Jie gali būti sausi, pusiau saldūs arba saldūs. Tai – ryškaus skonio, gaivūs vynai, išsiskiriantys šviežių vynuogių aromatu ir skoniu.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Gazuotas pusiau putojantis vynas. Raudonasis vynas

Pusiau putojantys vynai yra šviesiai violetinės spalvos, jų alkoholio koncentracija yra palyginti nedidelė, rūgštingumas – gerai juntamas ir jie yra šiek tiek putojantys. Jie gali būti sausi, pusiau saldūs arba saldūs. Tai – ryškaus skonio, gaivūs vynai, išsiskiriantys šviežių vynuogių aromatu ir skoniu.

- ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio vertėms.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 7 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

7

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Privalomi vynininkystės metodai. Vynas (1)

Specifinis vynininkystės metodas

Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | misa turi būti išgryninta. |
| --- | --- |

—

misa turi būti išgryninta.

Rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai:

| — | vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis, |
| --- | --- |

—

vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija. |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija.

Vėlyvo derliaus baltieji rūšiniai arba cuvée vynai:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | misa turi būti išgryninta, |
| --- | --- |

—

misa turi būti išgryninta,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Vėlyvo derliaus raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai:

| — | vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis, |
| --- | --- |

—

vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Rinktinio derliaus baltieji rūšiniai arba cuvée vynai:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | misa turi būti išgryninta, |
| --- | --- |

—

misa turi būti išgryninta,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Privalomi vynininkystės metodai. Vynas (2)

Specifinis vynininkystės metodas

Rinktinio derliaus rožiniai rūšiniai arba cuvée vynai:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | misa turi būti išgryninta, |
| --- | --- |

—

misa turi būti išgryninta,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d. |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.

Rinktinio derliaus rožiniai rūšiniai arba cuvée vynai:

| — | vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis, |
| --- | --- |

—

vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Baltieji rūšiniai arba cuvée vynai, pagaminti iš vytintų vynuogių:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kurią buvo nuimtas jų derlius,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | misa turi būti išgryninta, |
| --- | --- |

—

misa turi būti išgryninta,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, pagaminti iš vytintų vynuogių:

| — | vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis, |
| --- | --- |

—

vynuogių išspaudos turi būti fermentuojamos su odelėmis,

| — | presuose spaudžiama gali būti tik viena partija, |
| --- | --- |

—

presuose spaudžiama gali būti tik viena partija,

| — | vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynas gali būti išpilstomas į butelius ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus metų kovo 1 d.,

| — | prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose. |
| --- | --- |

—

prieš pateikiant rinkai, būtina 3 mėnesius brandinti buteliuose.

Baltasis ledo vynas ir raudonasis ledo vynas:

| — | derliaus nuėmimas rankomis žemesnėje kaip – 7 °C temperatūroje, |
| --- | --- |

—

derliaus nuėmimas rankomis žemesnėje kaip – 7 °C temperatūroje,

| — | užšaldytų vynuogių presavimas, |
| --- | --- |

—

užšaldytų vynuogių presavimas,

| — | vynuogės fermentuojamos tol, kol pasiekiamas reikiamas cukraus kiekis, |
| --- | --- |

—

vynuogės fermentuojamos tol, kol pasiekiamas reikiamas cukraus kiekis,

| — | brandinimas buteliuose bent 6 mėnesius. |
| --- | --- |

—

brandinimas buteliuose bent 6 mėnesius.

Draudžiami vynininkystės metodai. Vynas

Specifinis vynininkystės metodas

Vėlyvo derliaus baltieji rūšiniai arba cuvée vynai, vėlyvo derliaus raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, rinktinio derliaus baltieji rūšiniai arba cuvée vynai, rinktinio derliaus rožiniai rūšiniai arba cuvée vynai, rinktinio derliaus raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, iš vytintų vynuogių pagaminti baltieji rūšiniai arba cuvée vynai, iš vytintų vynuogių pagaminti raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, baltasis ledo vynas, raudonasis ledo vynas:

| — | vynuogių misos sodrinimas, |
| --- | --- |

—

vynuogių misos sodrinimas,

| — | vyno saldinimas. |
| --- | --- |

—

vyno saldinimas.

Vynmedžių auginimą reglamentuojančios taisyklės. Auginimo metodas ir sodinimo tankumas

Auginimo praktika

Esamuose vynuogynuose, pasodintuose iki 2011 m. gruodžio 31 d., saugoma kilmės vietos nuoroda „Kunság / Kunsági“ žymimi vynai gali būti gaminami iš tokiuose vynuogynuose užaugintų vynuogių tol, kol tie vynuogynai yra eksploatuojami, neatsižvelgiant į vynmedžių formavimo būdą ar sodinimo tankumą.

Po 2011 m. gruodžio 31 d. pasodintų vynuogynų atveju saugoma kilmės vietos nuoroda „Kunság / Kunsági“ žymimi produktai gali būti gaminami tik iš vynuogių, išaugintų vynuogynuose, kuriuose vynmedžiai pasodinti taikant šiuos formavimo būdus:

| — | viršūnių genėjimą, |
| --- | --- |

—

viršūnių genėjimą,

| — | genėjimą suteikiant skėčio formą, |
| --- | --- |

—

genėjimą suteikiant skėčio formą,

| — | Moser būdą, |
| --- | --- |

—

Moser būdą,

| — | „užuolaidos“ būdą, |
| --- | --- |

—

„užuolaidos“ būdą,

| — | Sylvoz būdą. |
| --- | --- |

—

Sylvoz būdą.

Po 2012 m. sausio 1 d. pasodintuose vynuogynuose sodinimo tankis turi būti bent 3 300 vynmedžių hektare. Nustatant atstumą tarp eilių ir tarp vynmedžių, be vienodų eilių ir atstumo tarp vynmedžių, taip pat galima sodinti dvigubomis eilėmis ir (arba) vynmedžių poromis. Atstumas tarp eilių turi būti ne mažesnis kaip 1 m ir ne didesnis kaip 3,6 m, o atstumas tarp vynmedžių – ne mažesnis kaip 0,6 m ir ne didesnis kaip 1,2 m. Jei vynmedžiai sodinami poromis, vidutinis atstumas tarp vynmedžių yra lemiamas veiksnys.

Nustatant vynmedžių apkrovą, ant kiekvieno vynmedžio paliktų pumpurų negali būti daugiau nei 16 viename kvadratiniame metre, neatsižvelgiant į auginimo būdą. Galutinis derlius, kurio reikia gamybos tikslams pasiekti, turi būti nustatomas reguliuojant vynuogių kekes vegetacijos laikotarpiu.

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Kunság / Kunsági“ ženklinamų vyno produktų gamybai gali būti naudojamos tik vynuogės, išaugintos vynuogynuose, kuriuose nunykusių vynmedžių rodiklis yra mažesnis kaip 10 %.

Vynmedžių auginimą reglamentuojančios taisyklės. Derliaus nuėmimo laikas ir būdas bei vynuogių kokybė

Auginimo praktika

Derliaus nuėmimo datą kiekvienais metais nustato kompetentinga vynuogynų bendrijos taryba, remdamasi bandomaisiais derliaus nuėmimais, kiekvienais metais atliekamais kas savaitę nuo rugpjūčio 1 d.

Produktui, pagamintam iš vynuogių, išaugintų iki vynuogynų bendrijos nustatytos pradžios datos, negali būti suteikiamas saugomos kilmės vietos nuoroda „Kunság / Kunsági“ ženklinamo vyno kilmės sertifikatas ir šis vynas negali būti parduodamas su saugoma kilmės vietos nuoroda „Kunság / Kunsági“. Vynuogynų bendrijos derliaus nuėmimo datą skelbia pranešime.

Gaminant vyno produktus mažiausio cukraus kiekio ir galimos vynuogių alkoholio koncentracijos reikalavimai turėtų būti taikomi pagal toliau pateiktą lentelę, laikantis galiojančių Vengrijos ir Europos Sąjungos teisės aktų.

Derliaus nuėmimo metu paprastai leidžiama naudoti rankinį ir mechaninį derliaus nuėmimo būdus, tačiau tik iš rankomis nuskintų vynuogių galima pagaminti tokių rūšių vynus, kaip:

| — | vėlyvo derliaus vynas, |
| --- | --- |

—

vėlyvo derliaus vynas,

| — | rinktinio derliaus vynas, |
| --- | --- |

—

rinktinio derliaus vynas,

| — | vynas iš vytintų vynuogių, |
| --- | --- |

—

vynas iš vytintų vynuogių,

| — | ledo vynas. |
| --- | --- |

—

ledo vynas.

Mažiausias natūralus cukraus kiekis ir mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija

Auginimo praktika

Vyno rūšis / kategorija Mažiausias natūralus cukraus kiekis vynuogėse pagal vengrišką misos skalę (vengr. Magyar mustfok – [MM°], 17,5 °C temperatūroje)

Vynai. Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai, rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai: 14,82

Vynas. Vėlyvo derliaus baltasis ir raudonasis vynas: 19

Vynas. Rinktinio derliaus baltasis, rožinis ir raudonasis vynas: 19

Vynas. Baltasis ir raudonasis vynas, pagamintas iš vytintų vynuogių: 20

Vynas. Baltasis ir raudonasis ledo vynas 16,66–25

Putojantis vynas: 14,82

Gazuotas pusiau putojantis vynas: 14,82

Mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija ([tūrio %], 20 °C temperatūroje)

Vynai. Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai, rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai: 9

Vynas. Vėlyvo derliaus baltasis ir raudonasis vynas 12,08

Vynas. Rinktinio derliaus baltasis, rožinis ir raudonasis vynas: 12,08

Vynas. Baltasis ir raudonasis vynas, pagamintas iš vytintų vynuogių: 12,83

Vynas. Baltasis ir raudonasis ledo vynas 16,66

Putojantis vynas: 9

Gazuotas pusiau putojantis vynas: 9

b)   Didžiausia išeiga

Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai, rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai, putojantys vynai

100 hektolitrų iš hektaro

Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai, rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai, putojantys vynai

14 300 kg vynuogių iš hektaro

Baltieji rūšiniai ir cuvée vynai, rožiniai rūšiniai ir cuvée vynai, rūšiniai ir cuvée vynai „Siller“, raudonieji rūšiniai ir cuvée vynai, putojantys vynai

14 300 kg vynuogių iš hektaro

Gazuotas pusiau putojantis vynas

14 300 kg vynuogių iš hektaro

Vėlyvo derliaus baltieji ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai

70 hektolitrų iš hektaro

Vėlyvo derliaus baltieji ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai

10 000 kg vynuogių iš hektaro

Rinktinio derliaus baltieji, rožiniai ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai

70 hektolitrų iš hektaro

Rinktinio derliaus baltieji, rožiniai ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai

10 000 kg vynuogių iš hektaro

Baltieji ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, pagaminti iš vytintų vynuogių, baltieji ir raudonieji ledo vynai

42 hektolitrai iš hektaro

Baltieji ir raudonieji rūšiniai arba cuvée vynai, pagaminti iš vytintų vynuogių, baltieji ir raudonieji ledo vynai

6 000 kg vynuogių iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Savivaldybės, kurios vynuogynų registre priskiriamos I ir II klasių vynuogynams, apima šias vietoves: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás, Zsana.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘chasselas’ – ‘weisser gutedel’

‘tramini’ – ‘traminer’

‘syrah’ – ‘blauer syrah’

‘syrah’ – ‘serine noir’

‘királyleányka’ – ‘feteasca regale’

‘syrah’ – ‘marsanne noir’

‘kadarka’ – ‘jenei fekete’

‘hamburgi muskotály’ – ‘muscat de hamburg’

‘pozsonyi fehér’ – ‘czétényi fehér’

‘kékoportó’ – ‘portugizer’

‘sauvignon’ – ‘sovinjon’

‘kövidinka’ – ‘a dinka crvena’

‘pinot noir’ – ‘kék rulandi’

‘pinot noir’ – ‘savagnin noir’

‘pinot noir’ – ‘pinot cernii’

‘furmint’ – ‘zapfner’

‘leányka’ – ‘leányszőlő’

‘furmint’ – ‘posipel’

‘furmint’ – ‘som’

‘olasz rizling’ – ‘nemes rizling’

‘tramini’ – ‘roter traminer’

‘cabernet franc’ – ‘carbonet’

‘nektár’

‘tramini’ – ‘savagnin rose’

‘pinot blanc’ – ‘weissburgunder’

‘olasz rizling’ – ‘taljanska grasevina’

‘furmint’ – ‘furmint bianco’

‘chardonnay’ – ‘kereklevelű’

‘pinot noir’ – ‘pignula’

‘sauvignon’ – ‘sauvignon bianco’

‘olasz rizling’ – ‘grasevina’

‘szürkebarát’ – ‘auvergans gris’

‘leányka’ – ‘dievcenske hrozno’

‘irsai olivér’ – ‘zolotis’

‘kékfrankos’ – ‘blaufränkisch’

‘királyleányka’ – ‘galbena de ardeal’

‘rizlingszilváni’ – ‘müller thurgau blanc’

‘szürkebarát’ – ‘pinot gris’

‘rizlingszilváni’ – ‘müller thurgau bijeli’

‘zenit’

‘sauvignon’ – ‘sauvignon blanc’

‘ezerjó’ – ‘korponai’

‘rizlingszilváni’ – ‘rizvanac’

‘kadarka’ – ‘negru moale’

‘ezerfürtű’

‘chasselas’ – ‘chrupka belia’

‘pinot noir’ – ‘pinot tinto’

‘turán’

‘kékoportó’ – ‘portugais bleu’

‘irsai olivér’ – ‘muskat olivér’

‘kadarka’ – ‘kadarka negra’

‘hárslevelű’ – ‘lipovina’

‘chasselas’ – ‘fendant blanc’

‘tramini’ – ‘gewürtztraminer’

‘kadarka’ – ‘gamza’

‘pinot noir’ – ‘kisburgundi kék’

‘pinot noir’ – ‘spätburgunder’

‘chasselas’ – ‘saszla belaja’

‘zöld veltelíni’ – ‘zöldveltelíni’

‘arany sárfehér’ – ‘huszár szőlő’

‘szürkebarát’ – ‘pinot grigio’

‘chasselas’ – ‘fehér gyöngyszőlő’

‘furmint’ – ‘szigeti’

‘zöld veltelíni’ – ‘grüner muskateller’

‘kövidinka’ – ‘steinschiller’

‘tramini’ – ‘traminer rosso’

‘zöld veltelíni’ – ‘grüner veltliner’

‘gyöngyrizling’

‘pinot noir’ – ‘pino csernüj’

‘rizlingszilváni’ – ‘rivaner’

‘arany sárfehér’ – ‘izsáki sárfehér’

‘tramini’ – ‘tramin cervené’

‘kékfrankos’ – ‘moravka’

‘kármin’

‘kékfrankos’ – ‘blauer lemberger’

‘irsai olivér’ – ‘irsai’

‘rajnai rizling’ – ‘rhine riesling’

‘cabernet franc’ – ‘cabernet’

‘chardonnay’ – ‘chardonnay blanc’

‘hamburgi muskotály’ – ‘muszkat gamburgszkij’

‘hárslevelű’ – ‘garszleveljü’

‘ezerjó’ – ‘tausendachtgute’

‘királyleányka’ – ‘erdei sárga’

‘kékoportó’ – ‘portugalske modré’

‘kadarka’ – ‘kadar’

‘ezerjó’ – ‘szadocsina’

‘rajnai rizling’ – ‘rheinriesling’

‘chasselas’ – ‘chasselas doré’

‘királyleányka’ – ‘little princess’

‘cabernet franc’ – ‘kaberne fran’

‘rajnai rizling’ – ‘riesling’

‘zweigelt’ – ‘zweigeltrebe’

‘arany sárfehér’ – ‘fehér dinka’

‘hárslevelű’ – ‘feuilles de tilleul’

‘bíbor kadarka’

‘cabernet franc’ – ‘gros vidur’

‘királyleányka’ – ‘königstochter’

‘hamburgi muskotály’ – ‘muscat de hambourg’

‘olasz rizling’ – ‘welschrieslig’

‘ottonel muskotály’ – ‘muskat ottonel’

‘kadarka’ – ‘törökszőlő’

‘leányka’ – ‘feteasca alba’

‘kadarka’ – ‘szkadarka’

‘rajnai rizling’ – ‘weisser riesling’

‘királyleányka’ – ‘königliche mädchentraube’

‘rajnai rizling’ – ‘johannisberger’

‘kövidinka’ – ‘a dinka rossa’

‘pinot noir’ – ‘rulandski modre’

‘kövidinka’ – ‘a ruzsica’

‘pinot blanc’ – ‘pinot beluj’

‘syrah’ – ‘shiraz’

‘zengő’

‘olasz rizling’ – ‘risling vlassky’

‘hamburgi muskotály’ – ‘miszket hamburgszki’

‘cabernet sauvignon’

‘chardonnay’ – ‘ronci bilé’

‘szürkebarát’ – ‘grauburgunder’

‘chasselas’ – ‘fehér fábiánszőlő’

‘szürkebarát’ – ‘ruländer’

‘cabernet franc’ – ‘carmenet’

‘cserszegi fűszeres’

‘chasselas’ – ‘chasselas dorato’

‘ottonel muskotály’ – ‘muscat ottonel’

‘kékoportó’ – ‘blauer portugieser’

‘rizlingszilváni’ – ‘müller thurgau’

‘hárslevelű’ – ‘lindeblättrige’

‘kékfrankos’ – ‘limberger’

‘sauvignon’ – ‘sauvignon bijeli’

‘zweigelt’ – ‘rotburger’

‘kadarka’ – ‘csetereska’

‘pinot blanc’ – ‘fehér burgundi’

‘ezerjó’ – ‘trummertraube’

‘leányka’ – ‘mädchentraube’

‘hamburgi muskotály’ – ‘moscato d’Amburgo’

‘kövidinka’ – ‘a dinka mala’

‘karát’

‘ezerjó’ – ‘tausendgute’

‘pinot noir’ – ‘pinot nero’

‘arany sárfehér’ – ‘német dinka’

‘ottonel muskotály’ – ‘miszket otonel’

‘királyleányka’ – ‘dánosi leányka’

‘kadarka’ – ‘fekete budai’

‘pozsonyi fehér’ – ‘czétényi’

‘kövidinka’ – ‘a kamena dinka’

‘kékfrankos’ – ‘blauer limberger’

‘mátrai muskotály’

‘olasz rizling’ – ‘riesling italien’

‘pinot noir’ – ‘kék burgundi’

‘pinot blanc’ – ‘pinot bianco’

‘chasselas’ – ‘chasselas blanc’

‘ezerjó’ – ‘kolmreifler’

‘generosa’

‘furmint’ – ‘moslavac bijeli’

‘furmint’ – ‘mosler’

‘blauburger’

‘rajnai rizling’ – ‘riesling blanc’

‘syrah’ – ‘sirac’

‘chardonnay’ – ‘morillon blanc’

‘zöld veltelíni’ – ‘veltlinské zelené’

‘zweigelt’ – ‘blauer zweigeltrebe’

‘jubileum 75’

‘pinot noir’ – ‘blauer burgunder’

‘olasz rizling’ – ‘olaszrizling’

‘szürkebarát’ – ‘graumönch’

‘cabernet franc’ – ‘gros cabernet’

‘arany sárfehér’ – ‘izsáki’

‘irsai olivér’ – ‘zolotisztüj rannüj’

‘kékoportó’ – ‘modry portugal’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Visų kategorijų vynas. Nustatytos vietovės aprašymas

a)   Gamtiniai ir kultūriniai veiksniai

Nustatyta gamybos vietovė yra centrinėje Vengrijos dalyje. Iš esmės ji yra išsidėsčiusi Dunojaus ir Tisos upių apribotoje Vengrijos lygumos teritorijoje, vadinamoje Dunojaus ir Tisos tarpupiu, ir Tisazugo regione. Šiaurės vakaruose ji sujungta su kai kuriomis Čepelio salos gamybos vietovėmis, o šiaurėje – su Gedelės Kalvų teritorijoje esančiomis gamybos vietovėmis.

Gamybos vietovės aplinkos savybės daugiausiai yra nulemtos to fakto, kad ji išsidėsčiusi žemumoje. Vietovė yra žemiau nei 150 m virš jūros lygio. Tai plokštuma, kurios aukščio skirtumai niekad neviršija 10–20 m.

Daugumoje Kunšago vyno gamybos vietovių vyrauja kalkingas smėlingas dirvožemis (humusingas dirvožemis ir lakusis smėlis), taip pat rudasis miško dirvožemis, juodžemis, pelkinių pievų ir aliuvinių pievų dirvožemis. Paprastai smėlio dirvožemis greitai įkaista, jo šviesi spalva geriau atspindi saulės šviesą (kuri padeda vynuogėms nokti), o dėl jame esančio kvarco kiekio, kuris viršija 75 %, dirvožemis yra atsparus filokserai. Kita vertus, jo maistinių medžiagų tiekimo ir vandens kaupimo pajėgumas bei mineralų kiekis yra palyginti maži.

Gamybos vietovės klimato sąlygas daugiausia lemia Vengrijoje vyraujantis žemyninis klimatas, kuriam visų pirma būdingos karštos vasaros ir šaltos žiemos.

Vidutinė temperatūra yra apie 10–11 °C. Vegetacijos laikotarpio mėnesiais, t. y. liepos ir rugpjūčio mėnesiais, dažnai pasitaiko karščio bangų. Vidutinis saulės šviesos valandų skaičius viršija 2 000 valandų per metus.

Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 450–500 mm, kurio visiškai pakanka vynuogėms. Deja, per metus lietus pasiskirsto nevienodai.

b)   Žmogiškieji veiksniai

Dėl savo didelės geografinės aprėpties gamybos vietovė pasižymi turtingomis vynmedžių auginimo ir vyno gamybos tradicijomis. Pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose vietovės vynuogynai buvo paminėti 1075 m. Viduramžiais vyno gamyba visų pirma buvo skirta vietos poreikiams tenkinti. Po Turkijos okupacijos, siekiant atkurti apleistas smėlingas teritorijas ir sulaikyti lakųjį smėlį, nustatytoje vietovėje buvo pasodinti vynmedžiai. 1875 m. filokseros epidemija vynuogynų beveik nepalietė ir iš esmės padėjo padidinti jų vaidmenį. Dėl XIX a. amžiaus pabaigoje įvykusių technologinių pokyčių labai pagerėjo regiono vynų kokybė. Nuo XX a. pradžios šių gamybos vietovių vynai tapo plačiai žinomi, o jų rinka labai išsiplėtė. Dėl to padidėjo vynuogynų plotas.

Tęstiniai ir nuolatiniai technologiniai pokyčiai suteikia galimybę taikyti redukcinę technologiją ir gaminti šiuo metu populiarius baltuosius ir rožinius vynus bei gaivius raudonuosius vynus, kuriuose atsiskleidžia vaisinis vynuogių skonis.

Vyno regiono šūkis „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ (liet. „Kunšago vynai yra kasdieniai vynai“) saugomas nuo 2000 m.

Nustatytos vietovės gamintojai renkasi vynmedžių veislių derinius, atitinkančius ekologinių sąlygų teikiamas galimybes, sąmoningai nustato tradicinių ir naujų veislių vynuogių santykines dalis pagal geografinę teritoriją ir naudoja rinkos sąlygoms pritaikytus vynuogių auginimo ir vyno gamybos metodus.

Vynas

2.   Vynų aprašymas

Vynai greitai bręsta, jie yra vidutiniškai rūgštūs ir švelnūs. Baltieji ir rožiniai vynai pasižymi intensyviu aromatu ir sodriu skoniu. Raudonieji regiono vynai paprastai yra vaisinio skonio ir lengvi, ne tokios ryškios spalvos, o jų taninai – mažiau juntami. Dėl kalkingo smėlio dirvožemio vynai yra ne itin minerališko skonio.

Rinktinio derliaus vynams būdingos tos veislės vynuogių, iš kurių jie pagaminti, savybės ir jie pasižymi rūgštingumo, alkoholio ir cukraus kiekio pusiausvyra.

Vėlyvo derliaus vynai ir iš vytintų vynuogių pagaminti vynai yra sodrūs ir dėl gamybos metodo bei brandinimo įgauna išskirtinių savybių. Juose yra liekamojo cukraus.

Ledo vynai yra sodrūs; dėl juose esančio liekamojo cukraus, rūgšties ir alkoholio kiekio jie pasižymi subalansuotu saldžiu skoniu.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Ekologinė aplinka, ypač smėlingi dirvožemiai, daro didelį poveikį vynų savybėms. Šie ypatumai ypač būdingi beveik visų derliaus metų greitai bręstantiems, paprastai lengvesniems vynams, pasižymintiems palyginti nedideliu rūgštingumu, švelnesniu pobūdžiu, greitai susidarančiomis rūgštimis ir vidutine alkoholio koncentracija.

Dėl smėlingo dirvožemio vynų mineralinės savybės yra silpniau išreikštos. Gamybos vietovės vynai dažniausiai laikomi trumpo brandinimo vynais, kurie skirti vartoti jauni. Dėl ekologinės aplinkos šioje vietovėje išplito keletas tradicinių vynuogių veislių (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Tipiškos vynuogių veislių savybės gali būti sustiprinamos atrenkant derlių. Tam tikrais derliaus metais vynuogės įgauna išskirtinių savybių. Pernokusių ir vytintų vynuogių derlių galima naudoti kaip žaliavą gaminant sodrius vynus, kurių sudėtyje yra daug alkoholio ir kurių kokybė brandinant dar labiau gerėja. Lengvi ir gaivūs vynai yra puiki putojančių vynų ir gazuotų pusiau putojančių vynų gamybos žaliava.

Kunšago vyno regionui tenka labai svarbus vaidmuo Vengrijos žemės ūkio vynuogininkystės ir vyno sektoriuje, nes čia užauginama beveik pusė šalies vynuogių. Vynmedžių auginimas yra ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu svarbus veiksnys, padedantis kurti ir papildyti pajamas bei išlaikyti vietos gyventojus. Dėl vietos ekologinių sąlygų (pvz., smėlingų dirvožemių, kritulių trūkumo) vynmedžių auginimas yra viena iš ekonomiškai efektyviausių ūkininkavimo veiklos rūšių šiame regione. Dėl vynmedžių auginimo poveikio kraštovaizdžio formavimui didėja regiono patrauklumas. Vynuogynai veiksmingai padeda išvengti vėjo nešamo smėlio plitimo, o vynmedžiai geriau nei kiti augalai išgyvena dirvožemyje, kurio vandens sulaikymo geba yra menka.

Kunšago vyno regiono vynuogynuose vyrauja vietinės ir naujai išvestos vengriškos vyninių vynuogių veislės.

Visų pirma dėl palyginti lengvų, vaisinių ir aromatingų iš muskato veislės vynuogių pagamintų vynų Kunšago vyno regionas pelnė gerą vardą tarp vartotojų.

Putojantis vynas

b)   Žmogiškieji veiksniai

Be pirmiau aprašytų žmogiškųjų veiksnių, putojantiems vynams „Kunság / Kunsági“ taikomi šie veiksniai:

Pusiau putojančių ir putojančių vynų gamyba buvo grindžiama gamybos vietovėje išaugintų veislių vynuogių, kurios pasižymi savitu rūgštingumu (pvz., ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’), naudojimu.

2.   Vynų aprašymas

Putojantys vynai yra prisotinti burbuliukų ir lengvi, gaivaus aromato ir rūgštingumo.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Ekologinė aplinka, ypač smėlingi dirvožemiai, daro didelį poveikį vynų savybėms. Šie ypatumai ypač būdingi beveik visų derliaus metų greitai bręstantiems, paprastai lengvesniems vynams, pasižymintiems palyginti nedideliu rūgštingumu, švelnesniu pobūdžiu, greitai susidarančiomis rūgštimis ir vidutine alkoholio koncentracija.

Dėl smėlingo dirvožemio vynų mineralinės savybės yra silpniau išreikštos. Gamybos vietovės vynai dažniausiai laikomi trumpo brandinimo vynais, kurie skirti vartoti jauni. Dėl ekologinės aplinkos šioje vietovėje išplito keletas tradicinių vynuogių veislių (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Tipiškos vynuogių veislių savybės gali būti sustiprinamos atrenkant derlių. Tam tikrais derliaus metais vynuogės įgauna išskirtinių savybių. Pernokusių ir vytintų vynuogių derlių galima naudoti kaip žaliavą gaminant sodrius vynus, kurių sudėtyje yra daug alkoholio ir kurių kokybė brandinant dar labiau gerėja. Lengvi ir gaivūs vynai yra puiki putojančių vynų ir gazuotų pusiau putojančių vynų gamybos žaliava.

Kunšago vyno regionui tenka labai svarbus vaidmuo Vengrijos žemės ūkio vynuogininkystės ir vyno sektoriuje, nes čia užauginama beveik pusė šalies vynuogių. Vynmedžių auginimas yra ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu svarbus veiksnys, padedantis kurti ir papildyti pajamas bei išlaikyti vietos gyventojus. Dėl vietos ekologinių sąlygų (pvz., smėlingų dirvožemių, kritulių trūkumo) vynmedžių auginimas yra viena iš ekonomiškai efektyviausių ūkininkavimo veiklos rūšių šiame regione. Dėl vynmedžių auginimo poveikio kraštovaizdžio formavimui didėja regiono patrauklumas. Vynuogynai veiksmingai padeda išvengti vėjo nešamo smėlio plitimo, o vynmedžiai geriau nei kiti augalai išgyvena dirvožemyje, kurio vandens sulaikymo geba yra menka.

Kunšago vyno regiono vynuogynuose vyrauja vietinės ir naujai išvestos vengriškos vyninių vynuogių veislės.

Visų pirma dėl palyginti lengvų, vaisinių ir aromatingų iš muskato veislės vynuogių pagamintų vynų Kunšago vyno regionas pelnė gerą vardą tarp vartotojų.

Gazuotas pusiau putojantis vynas

b)   Žmogiškieji veiksniai

Be pirmiau aprašytų žmogiškųjų veiksnių, putojantiems vynams „Kunság / Kunsági“ būdinga ši savybė:

Pusiau putojančių ir putojančių vynų gamyba buvo grindžiama gamybos vietovėje išaugintų veislių vynuogių, kurios pasižymi savitu rūgštingumu (pvz., ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’), naudojimu.

2.   Vynų aprašymas

Gazuoti pusiau putojantys vynai yra gaivaus aromato ir lengvi.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Ekologinė aplinka, ypač smėlingi dirvožemiai, daro didelį poveikį vynų savybėms. Šie ypatumai ypač būdingi beveik visų derliaus metų greitai bręstantiems, paprastai lengvesniems vynams, pasižymintiems palyginti nedideliu rūgštingumu, švelnesniu pobūdžiu, greitai susidarančiomis rūgštimis ir vidutine alkoholio koncentracija.

Dėl smėlingo dirvožemio vynų mineralinės savybės yra silpniau išreikštos. Gamybos vietovės vynai dažniausiai laikomi trumpo brandinimo vynais, kurie skirti vartoti jauni. Dėl ekologinės aplinkos šioje vietovėje išplito keletas tradicinių vynuogių veislių (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’). Tipiškos vynuogių veislių savybės gali būti sustiprinamos atrenkant derlių. Tam tikrais derliaus metais vynuogės įgauna išskirtinių savybių. Pernokusių ir vytintų vynuogių derlių galima naudoti kaip žaliavą gaminant sodrius vynus, kurių sudėtyje yra daug alkoholio ir kurių kokybė brandinant dar labiau gerėja. Lengvi ir gaivūs vynai yra puiki putojančių vynų ir gazuotų pusiau putojančių vynų gamybos žaliava.

Kunšago vyno regionui tenka labai svarbus vaidmuo Vengrijos žemės ūkio vynuogininkystės ir vyno sektoriuje, nes čia užauginama beveik pusė šalies vynuogių. Vynmedžių auginimas yra ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu svarbus veiksnys, padedantis kurti ir papildyti pajamas bei išlaikyti vietos gyventojus. Dėl vietos ekologinių sąlygų (pvz., smėlingų dirvožemių, kritulių trūkumo) vynmedžių auginimas yra viena iš ekonomiškai efektyviausių ūkininkavimo veiklos rūšių šiame regione. Dėl vynmedžių auginimo poveikio kraštovaizdžio formavimui didėja regiono patrauklumas. Vynuogynai veiksmingai padeda išvengti vėjo nešamo smėlio plitimo, o vynmedžiai geriau nei kiti augalai išgyvena dirvožemyje, kurio vandens sulaikymo geba yra menka.

Kunšago vyno regiono vynuogynuose vyrauja vietinės ir naujai išvestos vengriškos vyninių vynuogių veislės.

Visų pirma dėl palyginti lengvų, vaisinių ir aromatingų iš muskato veislės vynuogių pagamintų vynų Kunšago vyno regionas pelnė gerą vardą tarp vartotojų.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nuorodoms taikomos taisyklės. Mažesni geografiniai vienetai, kuriuos galima nurodyti etiketėje

Teisinė sistema:

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas:

| i) | Savivaldybių pavadinimų nurodymas
  Kunšago vyno regionui priklausančių savivaldybių pavadinimus galima nurodyti kaip mažesnių nei Kunšago nustatyta gamybos vietovė geografinių vienetų pavadinimus, išskyrus Ižako ir Monoro savivaldybių pavadinimus. |
| --- | --- |

i)

Savivaldybių pavadinimų nurodymas

Kunšago vyno regionui priklausančių savivaldybių pavadinimus galima nurodyti kaip mažesnių nei Kunšago nustatyta gamybos vietovė geografinių vienetų pavadinimus, išskyrus Ižako ir Monoro savivaldybių pavadinimus.

| ii) | Vietovių pavadinimų nurodymas
  Kartu su nustatytos gamybos vietovės pavadinimu „Kunság“ ir savivaldybės pavadinimu gali būti nurodyti šie vietovių pavadinimai:






  — | Arany-hegy (Ceglėdbercelio savivaldybėje), |
| --- | --- | --- |

ii)

Vietovių pavadinimų nurodymas

Kartu su nustatytos gamybos vietovės pavadinimu „Kunság“ ir savivaldybės pavadinimu gali būti nurodyti šie vietovių pavadinimai:

—

Arany-hegy (Ceglėdbercelio savivaldybėje),

| — | Fischer-part (Ceglėdo ir Ceglėdbercelio savivaldybėse). |
| --- | --- |

—

Fischer-part (Ceglėdo ir Ceglėdbercelio savivaldybėse).

| iii) | Rajonų pavadinimų nurodymas
  Kartu su nustatytos gamybos vietovės pavadinimu „Kunság“ gali būti nurodyti šių rajonų pavadinimai:






  — | Kečkemeto (vengr. Kecskemét) rajono, kuris apima vynuogynus, pagal vynuogynų registrą priskiriamus šių savivaldybių I ir II klasių pasienio teritorijoms: Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene, Lajosmizse. |
| --- | --- | --- |

iii)

Rajonų pavadinimų nurodymas

Kartu su nustatytos gamybos vietovės pavadinimu „Kunság“ gali būti nurodyti šių rajonų pavadinimai:

—

Kečkemeto (vengr. Kecskemét) rajono, kuris apima vynuogynus, pagal vynuogynų registrą priskiriamus šių savivaldybių I ir II klasių pasienio teritorijoms: Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene, Lajosmizse.

| — | Tisakiurto (vengr. Tiszakürt) rajono, kuris apima vynuogynus, pagal vynuogynų registrą priskiriamus šių savivaldybių I ir II klasių pasienio teritorijoms: Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug. |
| --- | --- |

—

Tisakiurto (vengr. Tiszakürt) rajono, kuris apima vynuogynus, pagal vynuogynų registrą priskiriamus šių savivaldybių I ir II klasių pasienio teritorijoms: Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug.

Jei nurodomas rajono pavadinimas, tam rajonui priklausančių savivaldybių pavadinimai negali būti nurodomi kaip mažesnio geografinio vieneto pavadinimas.

Mažesnio geografinio vieneto pavadinimas etiketėje gali būti nurodomas tik tuo atveju, jei tas mažesnis geografinis vienetas yra 100 % produkto kilmės.

Nuorodoms taikomos taisyklės

Teisinė sistema:

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Kitos ribojamos formuluotės

| — | „Muskotály“ (liet. muskatinis vynas) – vynas, kurio ne mažiau kaip 85 % yra pagaminta iš vienos ar kelių toliau nurodytų veislių vynuogių: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel muskotály’ ir (arba) ‘Tramini’. |
| --- | --- |

—

„Muskotály“ (liet. muskatinis vynas) – vynas, kurio ne mažiau kaip 85 % yra pagaminta iš vienos ar kelių toliau nurodytų veislių vynuogių: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel muskotály’ ir (arba) ‘Tramini’.

| — | „Primőr“ (liet. šviežias vynas) – derliaus metais į butelius išpilstytas vynas. Taip pat gali būti vartojamas sinonimas „újbor“ (liet. jaunas vynas). |
| --- | --- |

—

„Primőr“ (liet. šviežias vynas) – derliaus metais į butelius išpilstytas vynas. Taip pat gali būti vartojamas sinonimas „újbor“ (liet. jaunas vynas).

Etiketėje negalima nurodyti veislės pavadinimo ‘Arany Sárfehér’.

Sumaišytiems vynams taip pat galima naudoti nuorodą vengrų kalba „küvé“ ir jos sinonimą „házasítás“ (liet. sumaišytas vynas), taip pat originalia rašyba pateiktą nuorodą „cuvée“.

Pateikimo taisyklės

Teisinė sistema:

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Pakavimas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Vynus, putojančius vynus ir gazuotus pusiau putojančius vynus galima išpilstyti tik Kunšago vyno regiono vynuogynų bendrijų regioninės tarybos registruotiems išpilstytojams.

Gamyba už nustatytos vietovės ribų

Teisinė sistema:

Nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Leidžiama Borotos, Čongrado ir Hajošo savivaldybėse.

Produkto specifikacijos nuoroda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/30

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 190/07)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Mátra / Mátrai“

Nuorodos numeris PDO-HU-A1368-AM02

Pranešimo data: 2020 4 29

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Naujos vyno rūšies „Mátra (Mátrai) Superior“ įtraukimas į produkto specifikaciją

| a) | Keičiamos produkto specifikacijos dalys:






  — | II. Vynų aprašymas |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiamos produkto specifikacijos dalys:

—

II. Vynų aprašymas

| — | III. Specifiniai vynininkystės metodai |
| --- | --- |

—

III. Specifiniai vynininkystės metodai

| — | V. Didžiausias derlingumas ir išeiga |
| --- | --- |

—

V. Didžiausias derlingumas ir išeiga

| — | VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- |

—

VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės

| — | VII. Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

—

VII. Ryšys su geografine vietove

| — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- |

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiamos bendrojo dokumento dalys:






  — | Vyno (-ų) aprašymas |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiamos bendrojo dokumento dalys:

—

Vyno (-ų) aprašymas

| — | Vyno gamybos metodai |
| --- | --- |

—

Vyno gamybos metodai

| — | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

—

Ryšys su geografine vietove

| — | Papildomos sąlygos |
| --- | --- |

—

Papildomos sąlygos

| c) | Priežastys:
  Kalbant apie „Mátra (Mátrai) Superior“ vyno gamybą, vietovė gali būti svarbesnė už vynuogių veislės savybes, jeigu vyndarys vyną rūpestingai gamina taikydamas tinkamai reglamentuotus vynuogininkystės ir vyndarystės metodus. Taip siekiama iš ypatingos žaliavos gaminti autentišką ir natūralų vyną taikant tokius gamybos procesus, kuriuose iki minimumo ribojamas dirbtinių apdorojimo medžiagų, keičiančių vyno savybes, naudojimas. |
| --- | --- |

c)

Priežastys:

Kalbant apie „Mátra (Mátrai) Superior“ vyno gamybą, vietovė gali būti svarbesnė už vynuogių veislės savybes, jeigu vyndarys vyną rūpestingai gamina taikydamas tinkamai reglamentuotus vynuogininkystės ir vyndarystės metodus. Taip siekiama iš ypatingos žaliavos gaminti autentišką ir natūralų vyną taikant tokius gamybos procesus, kuriuose iki minimumo ribojamas dirbtinių apdorojimo medžiagų, keičiančių vyno savybes, naudojimas.

2.   'Chasselas', 'Furmint', 'Királyleányka', 'Bíborkadarka' ir 'Turán' veislių įtraukimas į leidžiamų vyninių vynuogių veislių sąrašą

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VI. Leidžiamos vyninių vynuogių veislės

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Pagrindinės vyninių vynuogių veislės |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

| c) | Priežastys:
  Vienas iš Matros vynuogininkystės regiono privalumų – vynuogių veislių įvairovė, kurią lemia specifinės klimato ir vietos sąlygos, todėl siekis išplėsti vynuogių veislių gamą yra pagrįstas.
  Matros vynuogininkystės regione iš 'Chasselas' vynuogių veislės gaminami gaivūs, lengvi, atgaivinantys ir gryno skonio vynai. Iš 'Furmint' vynuogių veislės pagaminti vynai gali puikiai pristatyti tam tikrų smulkesnių šio vynuogininkystės regiono vietovių, kurioms būdingos išskirtinės sąlygos, savybes. 'Királyleányka' vynuogių veislė puikiai papildo vynuogynus, kuriuose pirmenybė teikiama Matros muskatinių vynuogių veislėms, ir leidžia dar labiau pabrėžti gamybos vietovės privalumus. Raudonųjų vynuogių veislės 'Bíborkadarka' ir 'Turán', net jei naudojamos kaip kupažavimo žaliava, puikiai tinka jau pripažintų vynų originalumui paryškinti, be to, jos yra itin gerai prisitaikiusios prie tam tikrų šio vynuogininkystės regiono prioritetinių smulkesnių vietovių ypatumų. |
| --- | --- |

c)

Priežastys:

Vienas iš Matros vynuogininkystės regiono privalumų – vynuogių veislių įvairovė, kurią lemia specifinės klimato ir vietos sąlygos, todėl siekis išplėsti vynuogių veislių gamą yra pagrįstas.

Matros vynuogininkystės regione iš 'Chasselas' vynuogių veislės gaminami gaivūs, lengvi, atgaivinantys ir gryno skonio vynai. Iš 'Furmint' vynuogių veislės pagaminti vynai gali puikiai pristatyti tam tikrų smulkesnių šio vynuogininkystės regiono vietovių, kurioms būdingos išskirtinės sąlygos, savybes. 'Királyleányka' vynuogių veislė puikiai papildo vynuogynus, kuriuose pirmenybė teikiama Matros muskatinių vynuogių veislėms, ir leidžia dar labiau pabrėžti gamybos vietovės privalumus. Raudonųjų vynuogių veislės 'Bíborkadarka' ir 'Turán', net jei naudojamos kaip kupažavimo žaliava, puikiai tinka jau pripažintų vynų originalumui paryškinti, be to, jos yra itin gerai prisitaikiusios prie tam tikrų šio vynuogininkystės regiono prioritetinių smulkesnių vietovių ypatumų.

3.   Vynuogininkystės regiono logotipo matmenų patikslinimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | VIII. Papildomos sąlygos |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

VIII. Papildomos sąlygos

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Priežastys:
  Siekiama suvienodinti vynuogininkystės regiono logotipo, pateikiamo ant produktų su SKVN „Mátra“, matmenis. |
| --- | --- |

c)

Priežastys:

Siekiama suvienodinti vynuogininkystės regiono logotipo, pateikiamo ant produktų su SKVN „Mátra“, matmenis.

4.   Vynininkystės metodų pakeitimas dėl pasikeitusių teisės aktų

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | III. Specialūs vynininkystės metodai. Vynmedžių auginimo taisyklės |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

III. Specialūs vynininkystės metodai. Vynmedžių auginimo taisyklės

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Vynininkystės metodai. Specialūs vynininkystės metodai |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Vynininkystės metodai. Specialūs vynininkystės metodai

| c) | Priežastys:
  Šiuo pakeitimu siekiama suteikti galimybę gaminti geresnės kokybės vynus. |
| --- | --- |

c)

Priežastys:

Šiuo pakeitimu siekiama suteikti galimybę gaminti geresnės kokybės vynus.

5.   Techninis pakeitimas. Kontrolės įstaigos pavadinimo pakeitimas

| a) | Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:






  — | IX. Kontrolė |
| --- | --- | --- |

a)

Keičiami produkto specifikacijos skirsniai:

—

IX. Kontrolė

| b) | Keičiama bendrojo dokumento dalis:






  — | Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi |
| --- | --- | --- |

b)

Keičiama bendrojo dokumento dalis:

—

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi

| c) | Priežastys:
  Pasikeitus kontrolės įstaigos adresui ir kontaktiniams duomenims, šie duomenys atnaujinti. |
| --- | --- |

c)

Priežastys:

Pasikeitus kontrolės įstaigos adresui ir kontaktiniams duomenims, šie duomenys atnaujinti.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Mátra

Mátrai

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji vynai

Vynai yra blyškios žalsvos, blyškios šiaudų geltonos, intensyvesnės šiaudų geltonos arba šiaudų geltonos spalvos. Jiems nebūdingas ąžuolo aromatas. Dažnai juntamas švelnus rūgštingumas ir silpna alkoholio koncentracija, taip pat būdingos gaivios vaisių, kartais citrusinių, natos.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rožiniai vynai

Vynai yra blyškios rožinės, rožinės arba šviesiai violetinės spalvos. Jiems būdingas lengvas ir gaivus rūgštingumas, stiprios vaisinės natos ir kiti aromatai, išskyrus brandinimui statinėse būdingas natas. Jie tinka vartoti metus arba pusantrų metų nuo derliaus nuėmimo datos.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonieji vynai

Vynai yra rubino arba tamsaus rubino spalvos. Jiems būdingas puikus skonis, intensyvūs vaisiniai aromatai, dažnai juntamos prieskonių natos. Vynai yra iš dalies arba trumpiausią galimą laiką brandinami medžio statinėse, bet neįgauna dominuojančio ąžuolo aromato. Šiems raudoniesiems vynams būdinga švelni struktūra, puiki pusiausvyra ir vidutinė alkoholio koncentracija.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 20 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

20

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Muskatiniai vynai („muskotály“)

Vynai yra blyškios šiaudų geltonos, šiaudų geltonos arba intensyvesnės šiaudų geltonos spalvos. Jiems būdingi intensyvūs muskato aromatai, vaisinis ir švelniai rūgštus skonis. Vynuose gali būti liekamųjų cukrų.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vėlyvojo derliaus vynai („késői szüretelésű bor“)

Vynams būdinga aukso spalva, kompleksiški aromatai, švelni tekstūra, sodrus skonis, brandinimui statinėse arba buteliuose būdingos natos, malonus rūgštingumas ir alkoholio koncentracija. Juose dažnai būna liekamųjų cukrų.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Klareto tipo vynai

Vynai yra šviesiai raudonos arba intensyvesnės raudonos spalvos. Jiems būdingi rūgščių arba saldžių vyšnių aromatai, vynuogių veislei būdingas lengvas ir gaivus rūgštingumas, taip pat kompleksiški aromatai, išskyrus brandinimui statinėse būdingas natas.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Superior“ baltieji vynai („Superior fehér“)

Šie baltieji vynai yra žalsvai baltos, žalsvai geltonos arba geltonos spalvos. Jie yra aukščiausios kokybės, gerai susiformavę, labai brandūs, ilgai išliekančio skonio ir didesnės alkoholio koncentracijos. Rūšiniuose vynuose susiformuoja naudojamai vynuogių veislei būdingi aromatai, taip pat gali prisidėti gamybos vietovei būdingi aromatai. Kupažavimui naudojamam vynui būdingos skirtingos savybės, priklausančios nuo naudojamų vynuogių veislių proporcijos. Šie vynai pasižymi kompleksišku, ilgai išliekančiu skoniu. Jie priklauso sausų ir pusiau sausų vynų kategorijai.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 13,33 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

13,33

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Superior“ raudonieji vynai („Superior vörös“)

Vynai yra granatų raudonos arba tamsaus rubino spalvos. Jiems būdingi vaisių ir prieskonių aromatai ir skoniai, kurie rūšiniuose vynuose priklauso nuo naudojamos vynuogių veislės. Vynų kupažavimo atveju aromatai, skonis, subalansuotas rūgštingumas ir taninų kiekis priklauso nuo kupažavimui naudojamų vynuogių veislių proporcijos. Vynams būdingi puikiai susiformavę aromatai, malonus ir stiprus skonis, uogų (saldžių ir rūgščių vyšnių, aviečių, serbentų ir pan.) ir prieskonių (cinamono, vanilės, šokolado, tabako ir pan.) natos, kurias kartais papildo gamybos vietovei būdingi aromatai ir skoniai.

- Didžiausios visuminės alkoholio koncentracijos ir didžiausio bendro sieros dioksido kiekio ribos nustatytos Europos Sąjungos teisės aktuose.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 15 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

15

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Baltieji vynai

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | misa yra valoma. |
| --- | --- |

—

misa yra valoma.

Rožiniai vynai

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais, |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais,

| — | misa yra valoma. |
| --- | --- |

—

misa yra valoma.

Raudonieji vynai

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | raudonasis vynas gaminamas taikant odelių maceravimą arba vynuogių kaitinimą, |
| --- | --- |

—

raudonasis vynas gaminamas taikant odelių maceravimą arba vynuogių kaitinimą,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais. |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais.

Muskatiniai vynai („muskotály“)

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais, |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais,

| — | misa yra valoma, |
| --- | --- |

—

misa yra valoma,

| — | kupažavimo taisyklė: vyne turi būti bent 85 proc. 'Cserszegi fűszeres', 'Irsai Olivér', 'Ottonel muskotály' arba 'Sárga muskotály' veislių vynuogių. |
| --- | --- |

—

kupažavimo taisyklė: vyne turi būti bent 85 proc. 'Cserszegi fűszeres', 'Irsai Olivér', 'Ottonel muskotály' arba 'Sárga muskotály' veislių vynuogių.

Vėlyvojo derliaus vynai („késői szüretelésű bor“)

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais, |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais,

| — | misa yra valoma, |
| --- | --- |

—

misa yra valoma,

| — | vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo kovo 1 d.,

| — | prieš pardavimą vynai buteliuose brandinami mažiausiai 3 mėn. |
| --- | --- |

—

prieš pardavimą vynai buteliuose brandinami mažiausiai 3 mėn.

DRAUDŽIAMI VEIKSMAI:

| — | saldinimas, |
| --- | --- |

—

saldinimas,

| — | misos sodrinimas. |
| --- | --- |

—

misos sodrinimas.

Klareto tipo vynai („siller“)

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais. |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais.

„Superior“ baltieji vynai („Superior fehér“)

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais, |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais,

| — | vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo kovo 1 d.,

| — | bendras kiekis turi būti patvirtintas ir išpilstytas į tos pačios partijos butelius. |
| --- | --- |

—

bendras kiekis turi būti patvirtintas ir išpilstytas į tos pačios partijos butelius.

DRAUDŽIAMI VEIKSMAI:

| — | saldinimas, |
| --- | --- |

—

saldinimas,

| — | misos sodrinimas, |
| --- | --- |

—

misos sodrinimas,

| — | parūgštinimas, |
| --- | --- |

—

parūgštinimas,

| — | rūgštingumo sumažinimas, |
| --- | --- |

—

rūgštingumo sumažinimas,

| — | ąžuolo drožlių naudojimas, |
| --- | --- |

—

ąžuolo drožlių naudojimas,

| — | atvirkštinis osmosas. |
| --- | --- |

—

atvirkštinis osmosas.

„Superior“ raudonieji vynai („Superior vörös“)

Atitinkamas vynų gamybos apribojimas

PRIVALOMI VEIKSMAI:

| — | vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo, |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos per 24 val. nuo derliaus nuėmimo,

| — | vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais, |
| --- | --- |

—

vynuogės spaudžiamos tik pertraukiamo veikimo presais,

| — | vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo rugsėjo 1 d., |
| --- | --- |

—

vynai į butelius gali būti išpilstomi ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo rugsėjo 1 d.,

| — | bendras kiekis turi būti patvirtintas ir išpilstytas į tos pačios partijos butelius. |
| --- | --- |

—

bendras kiekis turi būti patvirtintas ir išpilstytas į tos pačios partijos butelius.

DRAUDŽIAMI VEIKSMAI:

| — | saldinimas, |
| --- | --- |

—

saldinimas,

| — | misos sodrinimas, |
| --- | --- |

—

misos sodrinimas,

| — | parūgštinimas, |
| --- | --- |

—

parūgštinimas,

| — | rūgštingumo sumažinimas, |
| --- | --- |

—

rūgštingumo sumažinimas,

| — | ąžuolo drožlių naudojimas, |
| --- | --- |

—

ąžuolo drožlių naudojimas,

| — | atvirkštinis osmosas. |
| --- | --- |

—

atvirkštinis osmosas.

Vynmedžių auginimo taisyklės (1)

Auginimo praktika

| 1. | Auginimo būdas ir sodinimo tankumas. Produktams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Mátrai“ gaminti gali būti naudojamos tik vynuogės, užaugintos vynuogynuose, kuriuose nunykusių sodinių kiekis yra mažesnis negu 25 proc. |
| --- | --- |

1.

Auginimo būdas ir sodinimo tankumas. Produktams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Mátrai“ gaminti gali būti naudojamos tik vynuogės, užaugintos vynuogynuose, kuriuose nunykusių sodinių kiekis yra mažesnis negu 25 proc.

| 2. | Vynmedžių pumpurų skaičius Apskaičiuojant vynmedžio sodinio apkrovą, nustatomas didžiausias gyvybingų pumpurų skaičius ant vieno sodinio, o tai sudaro 16 pumpurų viename kvadratiniame metre, nepriklausomai nuo auginimo būdo. Ši taisyklė netaikoma „Mátra(i) Superior“ vynui gaminti naudojamų vynuogių vynmedžių sodiniams – ant vieno sodinio negali būti daugiau negu 12 gyvybingų pumpurų. |
| --- | --- |

2.

Vynmedžių pumpurų skaičius Apskaičiuojant vynmedžio sodinio apkrovą, nustatomas didžiausias gyvybingų pumpurų skaičius ant vieno sodinio, o tai sudaro 16 pumpurų viename kvadratiniame metre, nepriklausomai nuo auginimo būdo. Ši taisyklė netaikoma „Mátra(i) Superior“ vynui gaminti naudojamų vynuogių vynmedžių sodiniams – ant vieno sodinio negali būti daugiau negu 12 gyvybingų pumpurų.

| 3. | Po 2012 m. sausio 1 d. užsodintiems sklypams taikomos taisyklės:






  a) | formavimo būdas:







  i) | skėčio forma, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Po 2012 m. sausio 1 d. užsodintiems sklypams taikomos taisyklės:

a)

formavimo būdas:

i)

skėčio forma,

| ii) | „Moser“ formavimo būdas, |
| --- | --- |

ii)

„Moser“ formavimo būdas,

| iii) | paprastos užuolaidos forma, |
| --- | --- |

iii)

paprastos užuolaidos forma,

| iv) | „Sylvoz“ formavimo būdas, |
| --- | --- |

iv)

„Sylvoz“ formavimo būdas,

| v) | žemo arba pusiau aukšto kordono formavimo būdas; |
| --- | --- |

v)

žemo arba pusiau aukšto kordono formavimo būdas;

| b) | sodinimo tankumas: mažiausiai 3 500 sodinių viename hektare. Nustatant atstumus tarp eilių ir tarp sodinių, greta įprastų tarpų tarp eilių ir sodinių gali būti sodinamos dvigubos eilės ir (arba) du sodiniai; |
| --- | --- |

b)

sodinimo tankumas: mažiausiai 3 500 sodinių viename hektare. Nustatant atstumus tarp eilių ir tarp sodinių, greta įprastų tarpų tarp eilių ir sodinių gali būti sodinamos dvigubos eilės ir (arba) du sodiniai;

| c) | atstumai tarp eilių: mažiausiai 1 m ir ne daugiau kaip 3,26 m; |
| --- | --- |

c)

atstumai tarp eilių: mažiausiai 1 m ir ne daugiau kaip 3,26 m;

| d) | atstumai tarp sodinių: mažiausiai 0,6 m ir ne daugiau kaip 1,2 m. Jeigu sodinami du sodiniai, lemiamas veiksnys yra vidutinis atstumas tarp sodinių. |
| --- | --- |

d)

atstumai tarp sodinių: mažiausiai 0,6 m ir ne daugiau kaip 1,2 m. Jeigu sodinami du sodiniai, lemiamas veiksnys yra vidutinis atstumas tarp sodinių.

Vynmedžių auginimo taisyklės (2)

Auginimo praktika

| 4. | Derliaus ėmimo datos nustatymas Vynuogių derliaus ėmimo pradžios datą kiekvienais metais nustato atsakinga vynuogininkystės regiono taryba. Nė vienam produktui, pagamintam iš vynuogių, nuskintų prieš vynuogių augintojų bendruomenės nustatytą derliaus ėmimo pradžios datą, negali būti išduodamas SKVN „Mátrai“ kilmės sertifikatas ir nė vienas toks produktas negali būti parduodamas su SKVN „Mátrai“ etikete. Vynuogių derliaus ėmimo datą vynuogių augintojų ir vyndarių bendruomenės skelbia pranešimuose. |
| --- | --- |

4.

Derliaus ėmimo datos nustatymas Vynuogių derliaus ėmimo pradžios datą kiekvienais metais nustato atsakinga vynuogininkystės regiono taryba. Nė vienam produktui, pagamintam iš vynuogių, nuskintų prieš vynuogių augintojų bendruomenės nustatytą derliaus ėmimo pradžios datą, negali būti išduodamas SKVN „Mátrai“ kilmės sertifikatas ir nė vienas toks produktas negali būti parduodamas su SKVN „Mátrai“ etikete. Vynuogių derliaus ėmimo datą vynuogių augintojų ir vyndarių bendruomenės skelbia pranešimuose.

| 5. | „Mátra(i) Superior“ vynui gaminti auginamų vynuogių derlingumas turi būti sumažintas iki tokio lygio, kad būtų palaikomas 1 kg nuo vieno vynmedžio neviršijantis derlingumas. |
| --- | --- |

5.

„Mátra(i) Superior“ vynui gaminti auginamų vynuogių derlingumas turi būti sumažintas iki tokio lygio, kad būtų palaikomas 1 kg nuo vieno vynmedžio neviršijantis derlingumas.

Vynuogių derliaus ėmimo taisyklės

Auginimo praktika

Derliaus ėmimo datos nustatymas Vynuogių derliaus ėmimo pradžios datą kiekvienais metais nustato atsakinga vynuogininkystės regiono taryba. Vynuogių derliaus ėmimo datą vynuogių augintojų ir vyndarių bendruomenės skelbia pranešimuose.

Mažiausias cukrų kiekis vynuogėse:

| — | baltieji vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM), |
| --- | --- |

—

baltieji vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM),

| — | rožiniai vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM), |
| --- | --- |

—

rožiniai vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM),

| — | raudonieji vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM), |
| --- | --- |

—

raudonieji vynai: 9 tūrio proc. (15 °MM),

| — | muskatinis vynas („muskotály“): 9 tūrio proc. (15 °MM), |
| --- | --- |

—

muskatinis vynas („muskotály“): 9 tūrio proc. (15 °MM),

| — | vėlyvojo derliaus vynas („késői szüretelésű bor“): 12,08 tūrio proc. (19 °MM), |
| --- | --- |

—

vėlyvojo derliaus vynas („késői szüretelésű bor“): 12,08 tūrio proc. (19 °MM),

| — | klareto tipo vynas („siller“): 9 tūrio proc. (15 °MM), |
| --- | --- |

—

klareto tipo vynas („siller“): 9 tūrio proc. (15 °MM),

| — | „Superior“ baltasis vynas („superior fehér“): 12,45 tūrio proc. (19,5 °MM), |
| --- | --- |

—

„Superior“ baltasis vynas („superior fehér“): 12,45 tūrio proc. (19,5 °MM),

| — | „Superior“ raudonasis vynas („superior vörös“): 12,45 tūrio proc. (19,5 °MM). |
| --- | --- |

—

„Superior“ raudonasis vynas („superior vörös“): 12,45 tūrio proc. (19,5 °MM).

Vynuogių derliaus ėmimo metodas: rankinis arba mechaninis (vėlyvojo derliaus vynų, „Superior“ baltųjų ir raudonųjų vynų vynuogių – tik rankinis).

b)   Didžiausias derlingumas ir išeiga

Baltieji, rožiniai, raudonieji ir klareto tipo vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

100 hektolitrų iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji ir klareto tipo vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji ir klareto tipo vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

56 hektolitrai iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji ir klareto tipo vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

8 000 kg vynuogių iš hektaro.

Muskatiniai vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

12 000 kg vynuogių iš hektaro.

Muskatiniai vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

56 hektolitrai iš hektaro.

Muskatiniai vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

8 000 kg vynuogių iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji, klareto tipo ir muskatiniai vynai:

100 hektolitrų iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji, klareto tipo ir muskatiniai vynai:

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

Baltieji, rožiniai, raudonieji, klareto tipo ir muskatiniai vynai:

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

56 hektolitrai iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

8 000 hektolitrų iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

40 hektolitrų iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai, kai nurodomas smulkesnės vietovės pavadinimas:

6 000 kg vynuogių iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai:

10 000 kg vynuogių iš hektaro.

Vėlyvojo derliaus vynai:

10 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Superior“ baltieji ir raudonieji vynai:

60 hektolitrų iš hektaro.

„Superior“ baltieji ir raudonieji vynai, kai nurodomas savivaldybės pavadinimas:

8 000 hektolitrų iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Gamybos vietovei priklauso toliau nurodytos savivaldybės, vynuogynų kadastre priskiriamos I ir II klasėms: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház, Visonta.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

'Chasselas' – 'Weisser gutedel'

'Syrah' – 'Blauer syrah'

'Tramini' – 'Traminer'

'Syrah' – 'Serine noir'

'Királyleányka' – 'Feteasca regale'

'Syrah' – 'Marsanne noir'

'Kadarka' – 'Jenei fekete'

'Sauvignon' – 'Sovinjon'

'Pinot noir' – 'Kék rulandi'

'Pinot noir' – 'Savagnin noir'

'Furmint' – 'Zapfner'

'Pinot noir'– 'Pinot cernii'

'Leányka' – 'Leányszőlő'

'Furmint' – 'Posipel'

'Furmint' – 'Som'

'Olasz rizling' – 'Nemes rizling'

'Tramini' – 'Roter traminer'

'Cabernet franc' – 'Carbonet'

'Tramini' – 'Savagnin rose'

'Pinot blanc' – 'Weissburgunder'

'Furmint' – 'Furmint bianco'

'Olasz rizling' – 'Taljanska grasevina'

'Chardonnay' – 'Kereklevelű'

'Pinot noir' – 'Pignula'

'Sauvignon' – 'Sauvignon bianco'

'Olasz rizling' – 'Grasevina'

'Leányka' – 'Dievcenske hrozno'

'Szürkebarát' – 'Auvergans gris'

'Irsai olivér' – 'Zolotis'

'Kékfrankos' – 'Blaufränkisch'

'Királyleányka' – 'Galbena de ardeal'

'Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau blanc'

'Szürkebarát' – 'Pinot gris'

'Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau bijeli'

'Zenit'

'Sauvignon' – 'Sauvignon blanc'

'Sárga muskotály' – 'Weiler'

'Rizlingszilváni' – 'Rizvanac'

'Kadarka'– 'Negru moale'

'Chasselas' – 'Chrupka belia'

'Pinot noir'– 'Pinot tinto'

'Turán'

'Irsai olivér' – 'Muskat olivér'

'Kadarka' – 'Kadarka negra'

'Hárslevelű' – 'Lipovina'

'Chasselas' – 'Fendant blanc'

'Tramini' – 'Gewürtztraminer'

'Kadarka' – 'Gamza'

'Pinot noir' – 'Kisburgundi kék'

'Pinot noir' – 'Spätburgunder'

'Chasselas' – 'Saszla belaja'

'Zöld veltelíni' – 'Zöldveltelíni'

'Szürkebarát' – 'Pinot grigio'

'Chasselas' – 'Fehér gyöngyszőlő'

'Furmint' – 'Szigeti'

'Sárga muskotály' – 'Muscat lunel'

'Zöld veltelíni' – 'Grüner muskateller'

'Tramini' – 'Traminer rosso'

'Zöld veltelíni' – 'Grüner veltliner'

'Pinot noir' – 'Pino csernüj'

'Rizlingszilváni' – 'Rivaner'

'Tramini' – 'Tramin cervené'

'Kékfrankos' – 'Moravka'

'Kékfrankos' – 'Blauer lemberger'

'Irsai olivér' – 'Irsai'

'Rajnai rizling' – 'Rhine riesling'

'Cabernet franc' – 'Cabernet'

'Chardonnay' – 'Chardonnay blanc'

'Sárga muskotály' – 'Muscat zlty'

'Hárslevelű' – 'Garszleveljü'

'Királyleányka' – 'Erdei sárga'

'Kadarka' – 'Kadar'

'Rajnai rizling' – 'Rheinriesling'

'Chasselas' – 'Chasselas doré'

'Királyleányka' – 'Little princess'

'Cabernet franc' – 'Kaberne fran'

'Rajnai rizling' – 'Riesling'

'Zweigelt' – 'Zweigeltrebe'

'Bíbor kadarka'

'Hárslevelű' – 'Feuilles de tilleul'

'Cabernet franc' – 'Gros vidur'

'Merlot'

'Királyleányka' – 'Königstochter'

'Olasz rizling' – 'Welschrieslig'

'Ottonel muskotály' – 'Muskat ottonel'

'Leányka' – 'Feteasca alba'

'Kadarka' – 'Törökszőlő'

'Kadarka' – 'Szkadarka'

'Rajnai rizling' – 'Weisser riesling'

'Sárga muskotály' – 'Muscat bélüj'

'Királyleányka' – 'Königliche mädchentraube'

'Rajnai rizling' – 'Johannisberger'

'Pinot noir' – 'Rulandski modre'

'Pinot blanc' – 'Pinot beluj'

'Syrah' – 'Shiraz'

'Sárga muskotály' – 'Muscat de lunel'

'Olasz rizling' – 'Risling vlassky'

'Cabernet sauvignon'

'Chardonnay' – 'Ronci bilé'

'Szürkebarát' – 'Grauburgunder'

'Chasselas' – 'Fehér fábiánszőlő'

'Szürkebarát' – 'Ruländer'

'Cabernet franc' – 'Carmenet'

'Sárga muskotály' – 'Muskat weisser'

'Cserszegi fűszeres'

'Chasselas' – 'Chasselas dorato'

'Ottonel muskotály'– 'Muscat ottonel'

'Rizlingszilváni' – 'Müller thurgau'

'Hárslevelű' – 'Lindeblättrige'

'Kékfrankos' – 'Limberger'

'Sauvignon' – 'Sauvignon bijeli'

'Sárga muskotály' – 'Moscato bianco'

'Zweigelt' – 'Rotburger'

'Kadarka' – 'Csetereska'

'Pinot blanc' – 'Fehér burgundi'

'Leányka' – 'Mädchentraube'

'Sárga muskotály' – 'Weisser'

'Sárga muskotály' – 'Muscat blanc'

'Sárga muskotály' – 'Muscat de frontignan'

'Pinot noir'– 'Pinot nero'

'Ottonel muskotály' – 'Miszket otonel'

'Királyleányka' – 'Dánosi leányka'

'Kadarka' – 'Fekete budai'

'Kékfrankos' – 'Blauer limberger'

'Olasz rizling' – 'Riesling italien'

'Pinot noir' – 'Kék burgundi'

'Pinot blanc' – 'Pinot bianco'

'Chasselas' – 'Chasselas blanc'

'Furmint' – 'Moslavac bijeli'

'Furmint' – 'Mosler'

'Blauburger'

'Rajnai rizling' – 'Riesling blanc'

'Syrah' – 'Sirac'

'Chardonnay' – 'Morillon blanc'

'Zöld veltelíni' – 'Veltlinské zelené'

'Zweigelt' – 'Blauer zweigeltrebe'

'Pinot noir' – 'Blauer burgunder'

'Olasz rizling' – 'Olaszrizling'

'Szürkebarát' – 'Graumönch'

'Cabernet franc' – 'Gros cabernet'

'Irsai olivér' – 'Zolotisztüj rannüj'

'Sárga muskotály' – 'Muscat sylvaner'

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vynas

1.   Nustatytos vietovės apibūdinimas

a)   Gamtos ir kultūriniai veiksniai

Nustatyta vynų su saugoma kilmės vietos nuoroda „Mátrai“ gamybos vietovė yra šiaurinėje Vengrijos dalyje. Matra – aukščiausias šalyje kalnų masyvas, besidriekiantis rytų–vakarų kryptimi. Labai saulėtuose pietiniuose šio masyvo šlaituose įsikūręs vienas iš didžiausių Vengrijoje vynuogininkystės regionų. Puikios kokybės vyninės vynuogės čia auginamos nuo šaltų šiaurės vėjų apsaugotame dirvožemyje, kuris yra iš dalies vulkaninės, iš dalies nuosėdinės kilmės ir kuriame daug maistinių medžiagų.

Šio vynuogininkystės regiono dirvožemis skirstomas į dvi dideles grupes: pievų dirvožemį ir miškų dirvožemį. Pievų dirvožemis susiformavęs žemutinėje vynuogininkystės regiono dalyje, miškų dirvožemis – aukštutinėje dalyje, iškirstų miškų vietoje.

Gamybos vietovės klimato sąlygas lemia Vengrijoje dominuojantis žemyninis klimatas. Šiam klimato tipui visų pirma būdingos karštos vasaros ir šaltos žiemos. Vynmedžiai yra saulės šviesą mėgstantys augalai: tam, kad asimiliuotų saulės energiją, jiems reikia 20 000–30 000 liuksų apšvietos. Todėl šiems augalams labai tinka vietos, kur vegetacijos laikotarpiu saulėtų valandų skaičius siekia 1 250–1 500 valandų. Būtent toks saulėtumas beveik kiekvienais metais registruojamas Matros Papėdėje (Matros kalnų masyvo papėdėje esančioje vietovėje). Čia per metus saulė šviečia 1 900–2 000 valandų. Šis dydis skirtingais metais gali gerokai kisti, tačiau vynmedžiams augti reikalingas šilumos kiekis Matros Papėdėje retai būna mažesnis už registruojamą mažiausią temperatūrą. Žemiausia vynmedžių augimo temperatūra yra 9–10 °C. Šiame vynuogininkystės regione penkerių metų vidurkis siekia 10,5 °C, vegetacijos laikotarpiu – 17 °C. Kai kuriais metais metinis vidurkis viršija 11 °C, o tai yra puiki sąlyga geriems derliaus metams. Matros Papėdėje kritulių kiekis svyruoja nuo 356 iki 903 mm. Vidutinis kritulių kiekis birželio, liepos ir rugpjūčio mėnesiais yra tinkamas vynmedžiams ir daro teigiamą poveikį vynuogių kokybei ir kiekiui. Apsauginis Matros kalnų masyvo poveikis taip pat teigiamai veikia temperatūros pokyčius.

b)   Žmogiškieji veiksniai

Šiame regione, visų pirma dėl jo dydžio ir geografinės padėties, vynuogininkystės ir vyndarystės tradicija gyvuoja nuo seno. Matros Papėdėje vynmedžiai pradėti auginti antrojo mūsų eros tūkstantmečio pradžioje. Pirmasis rašytinis dokumentas datuojamas 1042 m. Remiantis juo, karaliaus Abos Samuelio įsteigtas benediktinų vienuolynas turėjo vynuogyną, kurį jam padovanojo karalius. Laikui bėgant vynuogynas ir vynas neprarado svarbos šiame regione gyvenantiems gyventojams. XV a. daugeliui miestelių buvo suteiktos miesto teisės, todėl jų gyventojai galėjo laisvai imtis vyno prekybos. Kai šalį užkariavo Osmanų imperija, Vengrijos karalius Jonas I (Jonas Zapojajis) 1536 m. Dendešo miesto gyventojams suteikė teisę laisvai prekiauti vynu ir ši teisė buvo nurodoma iškaboje. XVII ir XVIII amžių sandūroje Dendešo miesto taryba skatino miesto gyventojus sodinti vynmedžius, už tai teikdama įvairias privilegijas. Po Antrojo pasaulinio karo maži vyno rūsiai išnyko, juos pakeitė dideli kooperatyvai. Pagreitėjo vynmedžių sodinimas ir šio vynuogininkystės regiono vynuogynas išsiplėtė beveik iki 8 000 ha. XX a. 10-ajame dešimtmetyje, pasikeitus nuosavybės formai, didžioji dalis vynuogynų buvo privatizuoti. Pradėjo kurtis šeimos ūkiai ir vyno rūsiai. Jų šiuo metu vynuogininkystės regione yra daugiausia.

Didelę reikšmę Matros vynuogininkystės regionui turi vynmedžių dauginamosios medžiagos, įskaitant skiepus, auginimas. Ši veikla pradėta XX a. pradžioje Abašaro ir Nadrėdės savivaldybėse. 1961 m. Dendešhale ir didžiojoje Ludašo dalyje buvo pasodinta europinių vynuogių veislių poskiepių ir auginių daigynų. Vėliau, 7-ajame dešimtmetyje, kai buvo įsteigti kooperatyvai, šie daigynai sudarė galimybę užsiimti Abašarui ir Nadrėdei itin svarbia vynmedžių skiepų auginimo veikla. Dabar dėl šios veiklos Matros vynuogininkystės regionas gali didžiuotis vynuogių veislių įvairove.

Matros vynuogininkystės regionas užima labai svarbią vietą Vengrijos žemės ūkio vynuogininkystės ir vyndarystės sektoriuje. Be ekonominės reikšmės, vyndarystė itin svarbi visuomenei, nes ši veikla turi didelę įtaką kuriant pagrindines ar papildomas pajamas, padeda sulaikyti gyventojus regione. Be to, dėl kuriamo kraštovaizdžio vynuogininkystė prisideda prie regiono patrauklumo didinimo.

Vynas (2)

2.   Vynų aprašymas

Gamtinė aplinka turi didelę įtaką vynų savybėms, kurių neįmanoma atkurti kituose vynuogininkystės regionuose. Vynams visų pirma būdinga tai, kad jie greičiau subręsta, paprastai yra lengvesnio, švelnesnio skonio, rūgštoki, o kai kuriais derliaus metais stiproki. Dėl dirvožemio ir klimato sąlygų baltiesiems ir rožiniams vynams būdingi intensyvūs ir sodrūs aromatai. Klareto tipo ir raudonieji vynai paprastai yra vaisinio, lengvesnio skonio ir mažiau intensyvių spalvų. Vynams būdingas greitas taninų išsiskyrimas. Dėl dirvožemio ir klimato sąlygų vynuose gausu mineralų. Gamybos vietovės vynai labiausiai tinka trumpiau brandinti ir greitai vartoti. Gamtinė aplinka palanki įvairioms tradicinėms, su šia gamybos vietove susijusioms vynuogių veislėms auginti.

Nuolatinė technologinė pažanga suteikia galimybę Matros vynuogininkystės regione taikyti gryninimo technikas gaminant baltuosius ir rožinius vynus, taip pat gaminti gaivius raudonuosius vynus, kuriuose išryškėja vaisinės vynuogių savybės.

Kalbant apie „Mátra (Mátrai) Superior“ vyno gamybą, vietovė gali būti svarbesnė už vynuogių veislės savybes, jeigu vyndarys vyną rūpestingai gamina taikydamas tinkamai reglamentuotus vynuogininkystės ir vyndarystės metodus. Taip siekiama iš šios ypatingos žaliavos pagaminti autentišką natūralų vyną taikant tokius gamybos procesus, kuriuose iki minimumo ribojamas dirbtinių ir apdorojimo medžiagų, keičiančių vyno savybes, naudojimas.

3.   Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys

Matros vynuogininkystės regionas vartotojams puikiai pažįstamas visų pirma dėl jame gaminamų lengvesnių vaisinių, aromatingų vynų. Rinkoje šio regiono vynai išsiskiria puikiu kokybės ir kainos santykiu.

Be to, Matros vynuogininkystės regione yra tam tikras skaičius gamybos vietovių, kuriose iš vynuogynuose surinktų vynuogių greta lengvesnių vynų taip pat gaminami natūralūs autentiški vynai. Dėl Matros vynuogininkystės regiono vertybes atskleidžiančio skonio ir kilmės vietos apsaugos sistemos šie vynai vertinami dėl išskirtinės kokybės, įskaitant analitinius parametrus.

Žmogiškųjų veiksnių poveikį gamybos vietovei galima pastebėti šiose srityse:

| — | apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės), |
| --- | --- |

—

apgalvota prie ekologinės aplinkos teikiamų galimybių pritaikytos vynuogių veislių struktūros plėtra (tradicinės ir naujos vynuogių veislės),

| — | vynuogininkystės ir vyndarystės metodų plėtra, laikantis specialių ekologijos kriterijų ir rinkos sąlygų, |
| --- | --- |

—

vynuogininkystės ir vyndarystės metodų plėtra, laikantis specialių ekologijos kriterijų ir rinkos sąlygų,

| — | ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra. |
| --- | --- |

—

ekologijos ir prekybos sąlygas atitinkančios įrangos ir integravimo struktūrų plėtra.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nuorodoms taikomos taisyklės (1)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai.

Papildomos sąlygos rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas:

| a) | Jeigu etiketėje nurodoma vynuogių veislė, pateikiama tradicinė nuoroda, nuoroda į vyno spalvą ar bet kokia kita ribotai naudojama nuoroda, tokia nuoroda negali būti raidžių šriftu, dydžiu ir spalva ryškesnė negu kilmės vietos nuoroda. |
| --- | --- |

a)

Jeigu etiketėje nurodoma vynuogių veislė, pateikiama tradicinė nuoroda, nuoroda į vyno spalvą ar bet kokia kita ribotai naudojama nuoroda, tokia nuoroda negali būti raidžių šriftu, dydžiu ir spalva ryškesnė negu kilmės vietos nuoroda.

| b) | Vynų kupažavimui taikomos taisyklės:






  i) | Leidžiama naudoti nuorodas „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė), taip pat sinonimą „házasítás“ (kupažavimas). |
| --- | --- | --- |

b)

Vynų kupažavimui taikomos taisyklės:

i)

Leidžiama naudoti nuorodas „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė), taip pat sinonimą „házasítás“ (kupažavimas).

| ii) | Vynuogių veislės pavadinimas gali būti nurodomas tik tuo atveju, jeigu kupažavimui naudotos veislės dalis siekia 5 proc. Tokiu atveju vynuogių veislės pavadinimas užrašomas raidėmis, kurių dydis nėra didesnis negu 50 proc. raidžių, kuriomis užrašytas kilmės vietos pavadinimas, dydžio. |
| --- | --- |

ii)

Vynuogių veislės pavadinimas gali būti nurodomas tik tuo atveju, jeigu kupažavimui naudotos veislės dalis siekia 5 proc. Tokiu atveju vynuogių veislės pavadinimas užrašomas raidėmis, kurių dydis nėra didesnis negu 50 proc. raidžių, kuriomis užrašytas kilmės vietos pavadinimas, dydžio.

| c) | Rekomenduojama etiketėje pateikti Matros vynuogininkystės regiono logotipą. Mažiausias dydis: 1,5 x 1,5 cm. |
| --- | --- |

c)

Rekomenduojama etiketėje pateikti Matros vynuogininkystės regiono logotipą. Mažiausias dydis: 1,5 x 1,5 cm.

Nuorodoms taikomos taisyklės (2)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai.

Papildomos sąlygos rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas:

| d) | Taisyklės, susijusios su smulkesnio geografinio vieneto nurodymu:






  i) | Smulkesnio geografinio vieneto (savivaldybės, vietovės) pavadinimas etiketėje gali būti nurodomas tik tuo atveju, jeigu 100 proc. produkto pagaminta nustatytoje atitinkamo smulkesnio geografinio vieneto gamybos vietovėje. Smulkesnių vietovių pavadinimai gali būti nurodomi tik kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos „Mátra“ ir savivaldybės pavadinimu. |
| --- | --- | --- |

d)

Taisyklės, susijusios su smulkesnio geografinio vieneto nurodymu:

i)

Smulkesnio geografinio vieneto (savivaldybės, vietovės) pavadinimas etiketėje gali būti nurodomas tik tuo atveju, jeigu 100 proc. produkto pagaminta nustatytoje atitinkamo smulkesnio geografinio vieneto gamybos vietovėje. Smulkesnių vietovių pavadinimai gali būti nurodomi tik kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos „Mátra“ ir savivaldybės pavadinimu.

| ii) | Savivaldybių pavadinimai, kuriuos galima nurodyti: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Ribų nustatymas: administracinės ribos. |
| --- | --- |

ii)

Savivaldybių pavadinimai, kuriuos galima nurodyti: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Ribų nustatymas: administracinės ribos.

| iii) | Vietovių pavadinimai, kuriuos galima nurodyti: žr. 1 priedą. Ribų nustatymas: žr. žemėlapį. |
| --- | --- |

iii)

Vietovių pavadinimai, kuriuos galima nurodyti: žr. 1 priedą. Ribų nustatymas: žr. žemėlapį.

Nuorodoms taikomos taisyklės (3)

Teisinis pagrindas:

Teikia organizacija, kuri tvarko SKVN ir SGN, jei taip numato valstybės narės.

Papildomos sąlygos rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo.

Sąlygos aprašymas:

| f) | Kitos ribotai naudojamos nuorodos, kurias galima pateikti:






  — | „barrique“, „barrique-ban erjesztett“ arba „hordóban erjesztett“ (fermentuotas statinėje), „barrique-ban érlelt“ arba „hordóban érlelt“ (brandintas statinėje): taikoma visoms vyno rūšims; |
| --- | --- | --- |

f)

Kitos ribotai naudojamos nuorodos, kurias galima pateikti:

—

„barrique“, „barrique-ban erjesztett“ arba „hordóban erjesztett“ (fermentuotas statinėje), „barrique-ban érlelt“ arba „hordóban érlelt“ (brandintas statinėje): taikoma visoms vyno rūšims;

| — | „első szüret“, „virgin vintage“ arba „szűztermés“ (pirmojo skynimo): taikoma baltiesiems, rožiniams, raudoniesiems, muskatiniams ir klareto tipo vynams; |
| --- | --- |

—

„első szüret“, „virgin vintage“ arba „szűztermés“ (pirmojo skynimo): taikoma baltiesiems, rožiniams, raudoniesiems, muskatiniams ir klareto tipo vynams;

| — | „újbor“ arba „primőr“ (jaunas vynas): taikoma baltiesiems, rožiniams, raudoniesiems, muskatiniams ir klareto tipo vynams; |
| --- | --- |

—

„újbor“ arba „primőr“ (jaunas vynas): taikoma baltiesiems, rožiniams, raudoniesiems, muskatiniams ir klareto tipo vynams;

| — | „válogatott szüretelésű bor“ (atrinkto derliaus vynas): taikoma visoms vyno rūšims, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams; |
| --- | --- |

—

„válogatott szüretelésű bor“ (atrinkto derliaus vynas): taikoma visoms vyno rūšims, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams;

| — | „szűretlen“ (nefiltruotas): taikoma baltiesiems, raudoniesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams; |
| --- | --- |

—

„szűretlen“ (nefiltruotas): taikoma baltiesiems, raudoniesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams;

| — | vynas iš vytintų vynuogių: taikoma baltiesiems, muskatiniams, klareto tipo, vėlyvojo derliaus vynams; |
| --- | --- |

—

vynas iš vytintų vynuogių: taikoma baltiesiems, muskatiniams, klareto tipo, vėlyvojo derliaus vynams;

| — | „jégbor“ (ledo vynas): taikoma baltiesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus vynams; |
| --- | --- |

—

„jégbor“ (ledo vynas): taikoma baltiesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus vynams;

| — | „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė): taikoma visoms vyno rūšims, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams; |
| --- | --- |

—

„küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė): taikoma visoms vyno rūšims, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams;

| — | „muzeális bor“ (muziejaus vynas): taikoma baltiesiems, raudoniesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus vynams; |
| --- | --- |

—

„muzeális bor“ (muziejaus vynas): taikoma baltiesiems, raudoniesiems, muskatiniams, vėlyvojo derliaus vynams;

| — | „főbor“ (pagrindinis vynas): taikoma baltiesiems, muskatiniams, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams. |
| --- | --- |

—

„főbor“ (pagrindinis vynas): taikoma baltiesiems, muskatiniams, „Superior“ baltiesiems ir raudoniesiems vynams.

Produkto išpilstymui taikomos taisyklės

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai.

Papildomos sąlygos rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas:

| a) | Vėlyvojo derliaus, „Superior“ baltieji ir raudonieji vynai gali būti parduodami tik buteliuose. Pareiga išpilstyti į butelius netaikoma vynams, kuriuos vyndarys gamybos vietovėje pagamina asmeninėms reikmėms ir naudoja savo rūsyje. „Superior“ tipo vynai gali būti parduodami tik stiklo buteliuose su sunumeruotomis etiketėmis. |
| --- | --- |

a)

Vėlyvojo derliaus, „Superior“ baltieji ir raudonieji vynai gali būti parduodami tik buteliuose. Pareiga išpilstyti į butelius netaikoma vynams, kuriuos vyndarys gamybos vietovėje pagamina asmeninėms reikmėms ir naudoja savo rūsyje. „Superior“ tipo vynai gali būti parduodami tik stiklo buteliuose su sunumeruotomis etiketėmis.

| b) | Išpilstymas turi būti atliekamas tik išpilstymo cechuose, kuriuos yra patvirtinusi vyndarių institucija ir įregistravusi Matros vynuogių augintojų bendruomenė (toliau – MVAB). |
| --- | --- |

b)

Išpilstymas turi būti atliekamas tik išpilstymo cechuose, kuriuos yra patvirtinusi vyndarių institucija ir įregistravusi Matros vynuogių augintojų bendruomenė (toliau – MVAB).

| c) | Išpilstymas į butelius už gamybos vietovės ribų galimas tik tuo atveju, jei bent 48 val. iki numatyto išpilstymo pateikiamas pranešimas. Pranešimas teikiamas MVAB. Išpilstymas turi būti atliekamas per 90 dienų nuo vyno išsiuntimo iš gamybos vietovės dienos. |
| --- | --- |

c)

Išpilstymas į butelius už gamybos vietovės ribų galimas tik tuo atveju, jei bent 48 val. iki numatyto išpilstymo pateikiamas pranešimas. Pranešimas teikiamas MVAB. Išpilstymas turi būti atliekamas per 90 dienų nuo vyno išsiuntimo iš gamybos vietovės dienos.

Gamyba už nustatytos gamybos vietovės ribų

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai.

Papildomos sąlygos rūšis:

Su gamyba nustatytų ribų geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas:

| a) | Vyną išsiųsti galima tik informavus MVAB sekretorių. Likus bent 48 valandoms iki siuntimo dienos, siuntėjas MVAB sekretoriui privalo nurodyti pageidaujamų siųsti vynuogių veisles, kiekius, vynuogių, misos ir bazinių vynų kilmės ir paskirties vietas (vynuogėms taikoma maždaug 15 proc. paklaida). |
| --- | --- |

a)

Vyną išsiųsti galima tik informavus MVAB sekretorių. Likus bent 48 valandoms iki siuntimo dienos, siuntėjas MVAB sekretoriui privalo nurodyti pageidaujamų siųsti vynuogių veisles, kiekius, vynuogių, misos ir bazinių vynų kilmės ir paskirties vietas (vynuogėms taikoma maždaug 15 proc. paklaida).

| b) | Gamybos vietovė: Bač Kiškūno, Hevešo, Komaromo-Estergomo ir Pešto medės (apskritys). |
| --- | --- |

b)

Gamybos vietovė: Bač Kiškūno, Hevešo, Komaromo-Estergomo ir Pešto medės (apskritys).

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 8.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 190/46

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 190/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1).

BENDRASIS DOKUMENTAS

„ROOIBOS“/„RED BUSH“

ES Nr. PDO-ZA-2427–2018 8 21

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Rooibos“/„Red Bush“

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Pietų Afrika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.8 klasė. Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Pavadinimu „Rooibos“/„Red Bush“ gali būti vadinami tik 100 % grynumo džiovinti augalo „Rooibos“/„Red Bush“ lapai ir stiebeliai. Šis augalas išvestas iš Aspalathus linearis rūšies ir yra auginamas kaip kultūrinis augalas arba renkamas natūraliose augavietėse, nustatytoje geografinėje vietovėje, kaip aprašyta šioje paraiškoje.

Žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ pateikiamos dvejopai: a) oksiduotos ir b) žalių (neoksiduotų) džiovintų Aspalathus linearis lapelių ir stiebelių forma.

| a) | Jei augalo Aspalathus linearis džiovinti lapeliai ir stiebeliai būna oksiduoti, „Rooibos“/„Red Bush“ būna savitos spalvos – nuo šviesiai rudos, geltonos iki skaisčios plytų raudonumo spalvos. Taip pat gali pasitaikyti į visą produktą įsimaišiusių šviesesnių šapelių (džiovintų stiebelių gabaliukų). „Rooibos“/„Red Bush“ drėgmės lygis – 10 % |
| --- | --- |

a)

Jei augalo Aspalathus linearis džiovinti lapeliai ir stiebeliai būna oksiduoti, „Rooibos“/„Red Bush“ būna savitos spalvos – nuo šviesiai rudos, geltonos iki skaisčios plytų raudonumo spalvos. Taip pat gali pasitaikyti į visą produktą įsimaišiusių šviesesnių šapelių (džiovintų stiebelių gabaliukų). „Rooibos“/„Red Bush“ drėgmės lygis – 10 %

| b) | Žalios (neoksiduotos) žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ yra neoksiduoti džiovinti augalo Aspalathus linearis lapeliai ir stiebeliai. Žalios (neoksiduotos) žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ neturi jokių skrudinimo ar oksidavimo požymių. Žalių (neoksiduotų) žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ lapeliai yra vyraujančios šviesiai žalios spalvos, taip pat jose yra plonų rausvai rudos spalvos stiebelių ir baltų sumedėjusių gabaliukų. Žalių (neoksiduotų) žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ drėgmės lygis yra mažesnis kaip 5 % |
| --- | --- |

b)

Žalios (neoksiduotos) žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ yra neoksiduoti džiovinti augalo Aspalathus linearis lapeliai ir stiebeliai. Žalios (neoksiduotos) žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ neturi jokių skrudinimo ar oksidavimo požymių. Žalių (neoksiduotų) žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ lapeliai yra vyraujančios šviesiai žalios spalvos, taip pat jose yra plonų rausvai rudos spalvos stiebelių ir baltų sumedėjusių gabaliukų. Žalių (neoksiduotų) žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ drėgmės lygis yra mažesnis kaip 5 %

„Rooibos“/„Red Bush“ aromatas ir skonis apibrėžiami kvalifikuotam bandytojui atliekant žmogaus pojūčiais grindžiamą bandymą. Įvairių „Rooibos“/„Red Bush“ partijų aromatas ir skonis gali skirtis, tačiau, atlikus didelio mėginių rinkinio analizę, patvirtinta, kad žolelėse „Rooibos“/„Red Bush“ turi būti juntami toliau išvardyti skirtingo stiprumo aromatai.

| Aromatas | Saldus | Medaus |
| --- | --- | --- |
| Karamelės |
| Vaisių | Citrusinių vaisių |
| Uogų |
| Abrikosų džemo |
| Medžio | Krūmokšnių/kotelių |
| Dūmų/degėsių |
| Gėlių | Vietos augalų |
| Kvepalų |
| Prieskonių | Cinamono |
| Skonis ir pojūtis burnoje | Baziniai skoniai | Saldus |
| Kartus |
| Rūgštus |
| Pojūtis burnoje | Švelnus ir tolygus |
| Gaižus |

Aromatas

Saldus

Medaus

Karamelės

Vaisių

Citrusinių vaisių

Uogų

Abrikosų džemo

Medžio

Krūmokšnių/kotelių

Dūmų/degėsių

Gėlių

Vietos augalų

Kvepalų

Prieskonių

Cinamono

Skonis ir pojūtis burnoje

Baziniai skoniai

Saldus

Kartus

Rūgštus

Pojūtis burnoje

Švelnus ir tolygus

Gaižus

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Vienintelė „Rooibos“/„Red Bush“ žaliava – šviežiai nuskinti augalo Aspalathus linearis lapeliai ir stiebeliai.

Juose būna 0,02–1,16 % aspalatino ir iki 0,4 % notofagino.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Gaminant „Rooibos“/„Red Bush“ nustatytoje geografinėje vietovėje turi būti atliekami šie veiksmai:

| a) | augalo Aspalathus linearis sėklas renka vietos sėklų rinkėjai, dažnai – iš skruzdėlynų. Tuomet sėklų rinkėjai sėklas tiekia ūkininkams. Ši šimtmečio senumo tradicija tebetaikoma šiandien ir yra esminė šiuolaikinio siauralapių raisteglių auginimo dalis; |
| --- | --- |

a)

augalo Aspalathus linearis sėklas renka vietos sėklų rinkėjai, dažnai – iš skruzdėlynų. Tuomet sėklų rinkėjai sėklas tiekia ūkininkams. Ši šimtmečio senumo tradicija tebetaikoma šiandien ir yra esminė šiuolaikinio siauralapių raisteglių auginimo dalis;

| b) | šis augalas auginamas komerciniais tikslais arba auga natūraliose augavietėse; |
| --- | --- |

b)

šis augalas auginamas komerciniais tikslais arba auga natūraliose augavietėse;

| c) | derlius renkamas iš dirbamų laukų (naudojant mechanines priemones arba rankomis) arba iš natūralių augaviečių (tik rankomis); |
| --- | --- |

c)

derlius renkamas iš dirbamų laukų (naudojant mechanines priemones arba rankomis) arba iš natūralių augaviečių (tik rankomis);

| d) | surinkta žaliava perdirbama ir džiovinama arbatos gaminimo vietoje. Arbatos gaminimo vieta gali būti ūkyje arba už jo ribų, tačiau būtinai nustatytoje vietovėje. |
| --- | --- |

d)

surinkta žaliava perdirbama ir džiovinama arbatos gaminimo vietoje. Arbatos gaminimo vieta gali būti ūkyje arba už jo ribų, tačiau būtinai nustatytoje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

–

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ gali būti maišomos į arbatas, užpilus ir kitus produktus, skirtus vartoti žmonėms ir ne tik. Tokių produktų ženklinimas turi atitikti taisykles, produktų ženklinimui taikomas toje teritorijoje, kurioje tas produktas parduodamas.

Pavyzdžiui, pavadinimą „Rooibos“/„Red Bush“ galima naudoti laikantis toliau nurodytų sąlygų.

| — | Kad produktas būtų žymimas nuoroda „Rooibos“/„Red Bush“, galutiniame produkte turi būti 100 % džiovintų augalo Aspalathus linearis lapelių ir stiebelių. |
| --- | --- |

—

Kad produktas būtų žymimas nuoroda „Rooibos“/„Red Bush“, galutiniame produkte turi būti 100 % džiovintų augalo Aspalathus linearis lapelių ir stiebelių.

| — | Kai į „Rooibos“/„Red Bush“ įmaišoma kito produkto, pavadinimas „Rooibos“/„Red Bush“ gali būti naudojamas kaip pagrindinis deskriptorius („Rooibos“/„Red Bush“ <<kitas produktas>>), jeigu:






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ yra pagrindinis ingredientas, |
| --- | --- | --- |

—

Kai į „Rooibos“/„Red Bush“ įmaišoma kito produkto, pavadinimas „Rooibos“/„Red Bush“ gali būti naudojamas kaip pagrindinis deskriptorius („Rooibos“/„Red Bush“ <<kitas produktas>>), jeigu:

—

„Rooibos“/„Red Bush“ yra pagrindinis ingredientas,

| — | etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodomos tikslios procentinės dalys, |
| --- | --- |

—

etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodomos tikslios procentinės dalys,

| — | galutinis produktas vis tiek turi būti atpažįstamas kaip „Rooibos“/„Red Bush“, kaip nurodyta produkto aprašyme. |
| --- | --- |

—

galutinis produktas vis tiek turi būti atpažįstamas kaip „Rooibos“/„Red Bush“, kaip nurodyta produkto aprašyme.

| — | Kai „Rooibos“/„Red Bush“ įmaišoma į kitą produktą, jis gali būti vadinamas „<<Kito produkto>> ir „Rooibos“/„Red Bush“ mišiniu“, šį pavadinimą pateikiant kaip deskriptorių, tik jeigu jame yra „Rooibos“/„Red Bush“ ir:






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ suteikia produktui išskirtinių savybių, |
| --- | --- | --- |

—

Kai „Rooibos“/„Red Bush“ įmaišoma į kitą produktą, jis gali būti vadinamas „<<Kito produkto>> ir „Rooibos“/„Red Bush“ mišiniu“, šį pavadinimą pateikiant kaip deskriptorių, tik jeigu jame yra „Rooibos“/„Red Bush“ ir:

—

„Rooibos“/„Red Bush“ suteikia produktui išskirtinių savybių,

| — | etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodoma tiksli „Rooibos“/„Red Bush“ kiekio procentinė dalis, |
| --- | --- |

—

etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodoma tiksli „Rooibos“/„Red Bush“ kiekio procentinė dalis,

| — | etiketėje pirmiausia nurodomas produktas, kurio procentinė dalis yra didžiausia. |
| --- | --- |

—

etiketėje pirmiausia nurodomas produktas, kurio procentinė dalis yra didžiausia.

| — | „Rooibos“/„Red Bush“ skonio arbata arba užpilai su skystomis kvapiosiomis medžiagomis (aromatizuotos žolelės „Rooibos“/„Red Bush“) gali būti vadinamos „<<skysta kvapiąja medžiaga>> aromatizuota „Rooibos“/„Red Bush“, jeigu:






  — | „Rooibos“/„Red Bush“ yra pagrindinis ingredientas (neskaitant vandens), |
| --- | --- | --- |

—

„Rooibos“/„Red Bush“ skonio arbata arba užpilai su skystomis kvapiosiomis medžiagomis (aromatizuotos žolelės „Rooibos“/„Red Bush“) gali būti vadinamos „<<skysta kvapiąja medžiaga>> aromatizuota „Rooibos“/„Red Bush“, jeigu:

—

„Rooibos“/„Red Bush“ yra pagrindinis ingredientas (neskaitant vandens),

| — | etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodoma tiksli „Rooibos“/„Red Bush“ kiekio procentinė dalis, |
| --- | --- |

—

etiketėje ir (arba) ant pakuotės nurodoma tiksli „Rooibos“/„Red Bush“ kiekio procentinė dalis,

| — | galutinis produktas vis tiek turi būti atpažįstamas kaip „Rooibos“/„Red Bush“, kaip nurodyta produkto aprašyme. |
| --- | --- |

—

galutinis produktas vis tiek turi būti atpažįstamas kaip „Rooibos“/„Red Bush“, kaip nurodyta produkto aprašyme.

| — | Kiti produktai (pvz., ekstraktai, muilai, kremai, jogurtai, alkoholiniai gėrimai ir kt.). Pavadinimas „Rooibos“/„Red Bush“ <<kitas produktas>>“ gali būti nurodytas produkto prekybiniame pavadinime arba šalia jo, taip pat pateikiant jį to produkto etiketėje, pakuotėje ir reklamoje, jei laikomasi šių sąlygų:






  — | ant produkto neturėtų būti nurodytas joks kitas panašus ingredientas, t. y. joks kitas ingredientas, kuriuo galima iš dalies ar visiškai pakeisti žoleles „Rooibos“/„Red Bush“, |
| --- | --- | --- |

—

Kiti produktai (pvz., ekstraktai, muilai, kremai, jogurtai, alkoholiniai gėrimai ir kt.). Pavadinimas „Rooibos“/„Red Bush“ <<kitas produktas>>“ gali būti nurodytas produkto prekybiniame pavadinime arba šalia jo, taip pat pateikiant jį to produkto etiketėje, pakuotėje ir reklamoje, jei laikomasi šių sąlygų:

—

ant produkto neturėtų būti nurodytas joks kitas panašus ingredientas, t. y. joks kitas ingredientas, kuriuo galima iš dalies ar visiškai pakeisti žoleles „Rooibos“/„Red Bush“,

| — | turėtų būti naudojamas pakankamas žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ kiekis, kad atitinkamame produkte atsiskleistų pagrindinės jų savybės, |
| --- | --- |

—

turėtų būti naudojamas pakankamas žolelių „Rooibos“/„Red Bush“ kiekis, kad atitinkamame produkte atsiskleistų pagrindinės jų savybės,

| — | pageidautina, kad produkte esanti „Rooibos“/„Red Bush“ procentinė dalis būtų nurodyta atitinkamo maisto produkto prekybiniame pavadinime arba šalia jo arba, jeigu tai neįmanoma, ingredientų sąraše, šalia atitinkamo ingrediento, |
| --- | --- |

—

pageidautina, kad produkte esanti „Rooibos“/„Red Bush“ procentinė dalis būtų nurodyta atitinkamo maisto produkto prekybiniame pavadinime arba šalia jo arba, jeigu tai neįmanoma, ingredientų sąraše, šalia atitinkamo ingrediento,

| — | bet kokiais etiketėje, prekybiniame pavadinime ar šalia jo arba produkto ingredientų sąraše naudojamais terminais, santrumpomis ar simboliais, kuriais papildomas registruotas pavadinimas, negali būti sudaromas įspūdis, kad pačiam produktui suteikta SKVN arba SGN. |
| --- | --- |

—

bet kokiais etiketėje, prekybiniame pavadinime ar šalia jo arba produkto ingredientų sąraše naudojamais terminais, santrumpomis ar simboliais, kuriais papildomas registruotas pavadinimas, negali būti sudaromas įspūdis, kad pačiam produktui suteikta SKVN arba SGN.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Rooibos“/„Red Bush“ gamybos, džiovinimo ir oksidavimo geografinė vietovė apima:

| a) | Vakarų Kyšulio provincijoje esančias Bergrifyro, Brede Valio, Kap Aguljaso, Sederbergo, Keiptauno miesto, Drakensteino, Langebergo, Macikamos, Overstrando, Saldanja Bėjaus, Stelenboso, Svartlando, Svelendamo, Tevatersklofo ir Vicenbergo savivaldybes. |
| --- | --- |

a)

Vakarų Kyšulio provincijoje esančias Bergrifyro, Brede Valio, Kap Aguljaso, Sederbergo, Keiptauno miesto, Drakensteino, Langebergo, Macikamos, Overstrando, Saldanja Bėjaus, Stelenboso, Svartlando, Svelendamo, Tevatersklofo ir Vicenbergo savivaldybes.

| b) | Šiaurės Kyšulio provincijoje esančią Hantamo savivaldybę. |
| --- | --- |

b)

Šiaurės Kyšulio provincijoje esančią Hantamo savivaldybę.

5.   Ryšys su geografine vietove

Geografinė vietovė

„Rooibos“/„Red Bush“ skonis ir išskirtinė sudėtis yra tiesiogiai susiję su vietovės, kurioje augalai auginami, klimato sąlygomis. Po šaltų, drėgnų žiemų šis augalas pradeda augti pavasarį ir vasaros pradžioje, o vėliau, orui kaistant ir sausėjant, jis bręsta ir kaupia polifenolį. Tai reiškia, kad, jei augalas Aspalathus linearis būtų auginamas bet kokiomis kitomis klimato sąlygomis, jo savybės dėl sukaupto mažesnio polifenolio kiekio būtų kitokios nei „Rooibos“/„Red Bush“. Norint suprasti šį priežastinį ryšį, svarbu suvokti, kaip augalas Aspalathus linearis prisitaikė prie išskirtinių šios vietovės klimato sąlygų, dirvožemio ir geografinės padėties.

Geografinė vietovė, kurioje natūraliai auga „Rooibos“/„Red Bush“, garsėja karštomis, sausomis vasaromis ir šaltomis, drėgnomis žiemomis. 2015 m. spalio 27 d. Fredendale užregistruota 48,3 °C temperatūra – aukščiausia kada nors pasaulyje užregistruota spalio mėn. temperatūra. Šioje vietovėje per metus iškrenta 380–635 mm kritulių; daugiausia jų iškrenta žiemos mėnesiais, kartais liūčių pasitaiko vasaros pradžioje ir vėlyvą rudenį. Ilgais, karštais vasaros mėnesiais būna labai sausa. Šios vietovės dirvožemis susiformavo iš Stalo kalno smiltainio komplekso ir turi mažai maisto medžiagų, yra prastas, smėlingas, o jo pH – 4,5–5,5. Stalo kalno smiltainį daugiausia sudaro kvarcinis smiltainis, susidaręs prieš 400–510 mln. metų. Tai kiečiausias ir erozijai atspariausiais Kapo Kyšulio kalnų masyvo sluoksnis.

Kad prisitaikytų prie šio nepalankaus klimato, augalas „Rooibos“/„Red Bush“ įgavo ypatingų savybių (pvz., lapų forma, paviršius ir pan.). Be iškart po dirvožemio paviršiumi išplitusio šoninių šaknų tinklo, kuris gali išnaudoti net menkus kritulius, augalas turi ilgą liemeninę šaknį, kuri įsiskverbia net į dviejų metrų gylį ir padeda augalui karštomis vasaromis rasti drėgmės šaltinį ir pasiekti vandenį. Turėdamas šonines šaknis augalas gali geriau įsisavinti fosforą iš vieno mažiausiai pasaulyje fosforo turinčių dirvožemių.

Viena didžiausių augalo „Rooibos“/„Red Bush“ prisitaikymo prie šio atšiauraus klimato paslapčių yra jo simbiotinis ryšys su jo šaknyse azotą fiksuojančiomis bakterijomis. Kaip ir bet kurio kito ankštinio augalo atveju, ant Aspalathus linearis šaknų esančios bakterijos proceso, vadinamo azoto fiksacija, metu paverčia azoto dioksidą biologiškai naudingu amoniaku. Augalas sugeria azotą ir gauna jo teikiamą naudą, mainais aprūpindamas bakterijas maistu. Šis procesas būdingas ankštiniams augalams, tačiau Aspalathus linearis atvejis ypatingas tuo, kad vietinės bakterijos bradyrhizobia natūraliai toleruoja rūgštingumą ir augalas gali šiek tiek pakeisti savo rizosferos pH, kad paskatintų simbiotinį įsitvirtinimą ir šiame nederlingame, rūgščiame dirvožemyje augančių augalų aprūpinimą maisto medžiagomis. Literatūroje nurodoma, kad labai nedaugelis simbiotinių ryšių atlaiko tokius dirvožemio rūgštingumo ir mažo maisto medžiagų kiekio kraštutinumus ir kartu fiksuoja didelį azoto kiekį, kaip yra augalo Aspalathus linearis atveju.

„Rooibos“/„Red Bush“ augintojai naudojasi karštomis ir sausomis vasaromis, kad natūraliai išdžiovintų nuimtą derlių. Kiekvienais metais žolelės „Rooibos“/„Red Bush“ renkamos karštą vasarą ir iš karto surinkus džiovinamos saulėje. Kaitri saulė ir lietaus trūkumas sudaro sąlygas žolelėms „Rooibos“/„Red Bush“ džiūti natūraliai, o kol jos džiūsta, galima optimaliai kontroliuoti oksidavimosi procesą.

Žmogaus veikla

Nors Kapo Kyšulio floristinė karalystė (su išskirtine vietos augmenija) yra mažiausia iš šešių pasaulio floristinių karalysčių, ji yra įvairiausia ir viena išskirtiniausių pasaulyje dėl savo endeminių augalų rūšių įvairovės, tankumo ir skaičiaus. Vis dėlto Aspalathus linearis yra vienas iš nedaugelio augalų, iš laukinio sėkmingai tapęs kultūriniu augalu, ir vienas iš palyginti nedaugelio iki šiol ekonomiškai svarbių tenykščių augalų. Ir visa tai – žmogaus veiklos rezultatas.

Beveik prieš 250 metų Švedijos gamtininkas Carlas Thunbergas pasakojo, kad 1772 m. savo kelionių po Afriką metu jis susipažino su vietos gyventojais ir pastebėjo, kad jie vartoja iš „Rooibos“/„Red Bush“ pagamintą gėrimą. „Rooibos“/„Red Bush“ lapeliai ir stiebeliai buvo renkami kalnuose, ryšeliais dedami į storo audeklo maišus, kurie stačiais šlaitais asilų buvo nešami žemyn. Tuo metu buvo sukurti pagrindiniai „Rooibos“/„Red Bush“ perdirbimo metodai, kurie vis dar naudojami ir šiandien (pirmiausia „Rooibos“/„Red Bush“ lapeliai ir stiebeliai supjaustomi ir sutrinami, tuomet iš krūvelėmis supiltų arbatžolių išgaunama drėgmė arba jos oksiduojasi ir galiausiai yra paskleidžiamos, kad išdžiūtų saulėje).

Apie 1930 m. Klanviljamo gydytojas ir gamtos mylėtojas P. Le Fras Nortieris susidomėjo „laukinių krūmokšnių arbata“ ir pradėjo eksperimentuoti su žolelėmis „Rooibos“/„Red Bush“. Rasti „Rooibos“/„Red Bush“ sėklų buvo sunku (nes jos yra labai mažos), todėl P. Le Fras Nortieris paprašė vietos gyventojų (kai kurie iš jų buvo jo pacientai) paieškoti sėklų smėlingoje dirvoje ir šiek tiek sėklų jam pririnkti. Viena koikojų moteris atnešė jam degtukų dėžutę, pilną sėklų, o vėliau P. Le Fras Nortieris išsiaiškino jos paslaptį. Moteris stebėdavo skruzdėles, tempiančias „Rooibos“/„Red Bush“ sėklas į savo skruzdėlynus. Tuomet ji prakasdavo skruzdėlyną, pasirinkdavo sėklų ir visuomet palikdavo šiek tiek jų skruzdėlėms, kad jos galėtų išgyventi. Kai kurie sėklų rinkėjai vis dar taiko tokį sėklų rinkimo būdą.

P. Le Fras Nortieris, ieškodamas būdų, kaip gauti daugiau sėklų, išsiaiškino, kad sėklos sudygsta tik tada, jei prieš tai yra išlukštenamos, – taip imituojant kalnų gaisrų sukeliamą poveikį. P. Le Fras Nortieris pirmuosius augalus išaugino netoli Klanviljamo esančioje Klein Klipheiso vietovėje. Jis išsiaiškino, kad sėklos turėtų būti sėjamos sausio mėn. ir kad geriausias metas persodinti mažyčius sodinukus yra vos praėjus didžiosioms liūtims, kai vis dar tikimasi lietaus. Be to, P. Le Fras Nortieris įkvėpė ir paskatino vietos ūkininkus pradėti auginti „Rooibos“/„Red Bush“ kaip kultūrinį augalą.

Šie sėklų rinkimo ir lukštenimo metodai tebetaikomi ir šiandien, o augalas Aspalathus linearis auginamas sausoje žemėje, nes yra prisitaikęs prie sausų, karštų vasarų. Šios aplinkos sąlygos turi įtakos cheminei „Rooibos“/„Red Bush“ sudėčiai, visų pirma galutiniame produkte esančių polifenolių kiekiui ir tipui. „Rooibos“/„Red Bush“ augintojai pritaikė savo žemės tvarkymo ir dirbimo metodus prie nepalankių regiono sąlygų. Pavyzdžiui, siekiant paruošti plotus žemės dirbimui, negalima naudoti ugnies, nes ji sunaikina organines dirvožemio medžiagas. Be to, antsėliai atlieka svarbų vaidmenį įvairiais žemės dirbimo etapais, o minimalus arba tausus žemės dirbimas yra įprasta praktika.

Derlius renkamas sausais vasaros mėnesiais – nuo lapkričio iki gegužės mėn. – ir ant augalo turi būti paliekama 20 % augalo žalumos. Vos nurinktas derlius turi pasiekti arbatos gaminimo vietą per 72 valandas nuo surinkimo. Koteliams ir lapeliams smulkinti (kad jie būtų 1–10 mm ilgio) naudojama mechaninė pjaustyklė. Gaminant oksiduotas žoleles „Rooibos“/„Red Bush“, šviežiai nuimtas derlius arbatos gaminimo vietoje pailgomis krūvelėmis paskleidžiamas saulės atokaitoje ant betoninio ar akmeninio paviršiaus. Žolelių eilutės sudrėkinamos, lapeliai sutrinami ir eilutėmis supiltos žolelės reguliariai vartomos, kol išgaunama reikiama konsistencija. Tuomet arbatžolės plonu sluoksniu paskleidžiamos arbatos gaminimo vietoje, kad išdžiūtų. Gaminant neoksiduotas (žalias) žoleles „Rooibos“/„Red Bush“, lapeliai ir stiebeliai susmulkinami 1–10 mm ilgio gabalėliais ir iš karto plonu sluoksniu paskleidžiami arbatos gaminimo vietoje.

Arbatos gaminimo vietoje vykstantis procesas dažnai apibūdinamas kaip meno forma ir yra vienas svarbiausių „Rooibos“/„Red Bush“ gaminimo proceso etapų, kuriam reikalingos konkrečios praktinės žinios ir patirtis. Arbatos gamintojas atidžiai stebi arbatžolių spalvą, tekstūrą ir drėgnumą, kol išgaunamas norimas glitumas. Įprastas metodas – paimti saują drėgnų, sutrintų arbatžolių ir suspausti jas kumštyje. Jei drėgmės lygis geras, pro tarpupirščius bėgs nedidelė sulčių srovelė.

Vertintojai „Rooibos“/„Red Bush“ kokybę vertina atsižvelgdami į keletą veiksnių, pvz., sausų ir užplikytų lapelių spalvą, intensyvumą, užplikytos arbatos spalvą ir skaidrumą, taip pat aromatą ir skonį. Skoniui ir aromatui vertinti pasitelkiamos kvalifikuotos degustatorių komisijos. Buvo sukurtos juslinės paletės – vertinga priemonė, palengvinanti „Rooibos“/„Red Bush“ augintojų, perdirbėjų, vertintojų, prekybininkų, skonio namų, importuotojų ir vartotojų bendravimą. Siekiant padėti aiškinti deskriptorių reikšmę, taip pat buvo sudarytas preliminarus kai kurių deskriptorių juslinių verčių žodynėlis.

Produkto ypatumai

Išskirtinėms juslinėms „Rooibos“/„Red Bush“ savybėms (arba aromatui ir pojūčiui burnoje) priskiriami 27 apibūdinimai. 20 aromato ir septyni skonio bei pojūčio burnoje deskriptoriai grindžiami didelio mėginių rinkinio analize, jais užfiksuoti „Rooibos“/„Red Bush“ būdingi jusliniai bruožai.

Šias išskirtines „Rooibos“/„Red Bush“ juslines savybes galima paaiškinti sudėtinga augalo Aspalathus linearis fenolių chemine sandara. Žolelėse „Rooibos“/„Red Bush“ esančių flavonoidų sandara ypatinga tuo, kad joje yra aspalatino ir aspalalinino, taip pat retų notofagino ir enolfenilpiruvo rūgšties glikozido junginių. Atsižvelgiant į tai, kad visur daugelis flavonoidų randami augalų karalystėje, iki šiol aspalatino buvo aptinkama tik augale Aspalathus linearis ir jis suteikė jam išskirtinių juslinių savybių.

Ankstesniame skirsnyje buvo nurodyta, kad džiovintų lapelių ir stiebelių „Rooibos“/„Red Bush“ naudojimas arbatai ruošti pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose paminėtas beveik prieš 250 metų. Nuo tada dėl savo vaisinio, saldaus skonio ši mažai taninų turinti arbata be kofeino tapo Pietų Afrikos kultūros simboliu. 2005 m. atlikus apklausą nustatyta, kad „Rooibos“/„Red Bush“ arbata yra viena iš dešimties dažniausiai vartojamų maisto produktų neoficialiose Pietų Afrikos gyvenvietėse.

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---