# Официален вестник C 164/2020

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 164 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6313 май 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 164

Издание на български език

Информация и известия

Година 6313 май 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | II   Съобщения |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2020/C 164/01 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 164/02 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9822 — Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 164/03 | Съобщение на Комисията — Изменение на Временната рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19 | 3 |

Съдържание

Страница

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2020/C 164/01

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  )

1

1

2020/C 164/02

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело M.9822 — Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  )

1

2

2020/C 164/03

Съобщение на Комисията — Изменение на Временната рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19

3

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2020/C 164/04 | Обменен курс на еврото — 12 май 2020 година | 16 |
| 2020/C 164/05 | Съобщение на Комисията — Публикуване на общия брой квоти в обращение през 2019 година за целите на резерва за стабилност на пазара в рамките на схемата на ЕС за търговия с емисии, въведена с Директива 2003/87/ЕО | 17 |
| 2020/C 164/06 | Съобщение на Комисията относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма | 21 |
| 2020/C 164/07 | Административна комисия за координация на системите за социална сигурност Средни разходи за обезщетения в натураo | 34 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2020/C 164/04

Обменен курс на еврото — 12 май 2020 година

16

2020/C 164/05

Съобщение на Комисията — Публикуване на общия брой квоти в обращение през 2019 година за целите на резерва за стабилност на пазара в рамките на схемата на ЕС за търговия с емисии, въведена с Директива 2003/87/ЕО

17

2020/C 164/06

Съобщение на Комисията относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма

21

2020/C 164/07

Административна комисия за координация на системите за социална сигурност Средни разходи за обезщетения в натураo

34

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2020/C 164/08 | Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 | 36 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2020/C 164/08

Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП. |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП.

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/1

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica)

(текст от значение за ЕИП)

(2020/C 164/01)

На 30 април 2020 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9774. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9774. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/2

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело M.9822 — Bridgepoint/Groupe Financière CEP)

(текст от значение за ЕИП)

(2020/C 164/02)

На 7 май 2020 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с вътрешния пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1). Пълният текст на решението е достъпен единствено на френски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл. |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл.

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9822. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=bg) под номер на документа 32020M9822. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1.

---

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/3

---

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

Изменение на Временната рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19

(2020/C 164/03)

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| 1. | На 19 март 2020 г. Комисията прие своето съобщение „Временна рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19“ (1) („Временната рамка“). На 3 април 2020 г. тя прие първо изменение, за да разреши помощи, които да ускорят изследванията, изпитването и производството на продукти, свързани с COVID-19, с цел да бъдат защитени работните места и да се окаже допълнителна подкрепа на икономиката през настоящата криза (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Целенасоченото и пропорционално прилагане на контрола на ЕС върху държавната помощ гарантира, че националните мерки за подкрепа действително помагат на засегнатите предприятия по време на разпространението на COVID-19, като същевременно ограничават излишното нарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар, запазват неговата цялост и осигуряват еднакви условия за конкуренция. Това ще допринесе за непрекъснатостта на икономическата дейност по време на разпространението на COVID-19 и ще осигури на икономиката силна платформа за възстановяване от кризата, без да се забравя колко е важно да бъде извършен двойният зелен и цифров преход в съответствие със законодателството и целите на ЕС. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Целта на настоящото съобщение е да се набележат допълнителни временни мерки за държавна помощ, които Комисията счита за съвместими по член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) с оглед на разпространението на COVID-19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Първо, Комисията счита, че иначе жизнеспособни нефинансови предприятия, които са изпаднали във временна криза на ликвидността поради разпространението на COVID-19, могат да бъдат изправени пред по-дългосрочни проблеми с платежоспособността. За голям брой от тези предприятия спешните мерки, предприети за овладяване на разпространението на COVID-19, предизвикаха намаляване или дори спиране на тяхното производство на стоки и/или предоставяне на услуги, както и до значителен шок в търсенето. Произтичащите от това загуби ще се изразят в намаляване на собствения капитал на предприятията и ще засегнат отрицателно способността им да вземат заеми от финансовите институции. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Намаляването на собствения капитал за предприятия, функциониращи на пазари със слабо търсене и нарушено предлагане, увеличава риска от сериозен икономически спад, засягащ потенциално цялата икономика на ЕС, за по-дълъг период от време. Добре насочените публични намеси, предоставящи капиталови и/или хибридни капиталови инструменти на предприятия, биха могли да намалят риска от значителен брой случаи на несъстоятелност в икономиката на ЕС. По този начин те биха могли да допринесат за запазването на непрекъснатостта на стопанската дейност по време на разпространението на COVID-19 и да подкрепят последващото икономическо възстановяване. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Следователно с настоящото съобщение се определят критериите съгласно правилата на ЕС за държавна помощ, въз основа на които държавите членки могат да предоставят публична подкрепа под формата на капиталови и/или хибридни капиталови инструменти на предприятия, които се сблъскват с финансови затруднения в резултат на разпространението на COVID-19. Съобщението има за цел да гарантира, че трусовете в икономиката не водят до ненужно излизане от пазара на предприятия, които са били жизнеспособни преди разпространението на COVID-19. Следователно рекапитализациите не трябва да надвишават необходимия минимум, за да се гарантира жизнеспособността на бенефициера, и не трябва да надхвърлят възстановяването на капиталовата структура на бенефициера в състоянието ѝ отпреди разпространението на COVID-19. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Комисията подчертава, че на предприятията, които се сблъскват с финансови затруднения поради разпространението на COVID-19, може да се предоставя национално публично подпомагане под формата на капиталови и/или хибридни капиталови инструменти като част от схеми или в специфични индивидуални случаи, само ако не може да се намери друго подходящо решение и ако те бъдат подложени на строги условия. Това се дължи на факта, че тези инструменти нарушават силно конкуренцията между предприятията. Поради това тези намеси следва също да бъдат предмет на ясни условия по отношение на влизането, възнаграждението и излизането на държавата от капитала на съответните предприятия, разпоредби за управление и подходящи мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ако бъде предоставена подкрепа на равнището на ЕС, като се вземе предвид общият интерес на ЕС, рискът от нарушаване на вътрешния пазар би могъл да бъде по-малък, поради което може да е необходимо налагането на по-малко строги условия. Комисията счита, че са необходими допълнителна подкрепа и средства на равнище ЕС, за да се гарантира, че настоящата световна симетрична криза не се трансформира в асиметрично сътресение в ущърб на държавите членки с по-малка възможност да подпомагат икономиката си и на конкурентоспособността на ЕС като цяло. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Зеленият преход и цифровата трансформация ще играят централна и приоритетна роля за успешното възстановяване. Комисията приветства предприетите от държавите членки стъпки за отчитане на тези предизвикателства при разработването на националните мерки за подкрепа и припомня тяхната отговорност да гарантират, че тези мерки не възпрепятстват постигането на целите на ЕС в областта на климата и цифровите технологии. Освен това Комисията отбелязва, че разработването на национални мерки за подкрепа по начин, който отговаря на целите на политиката на ЕС, свързани със зелената и цифровата трансформация на техните икономики, ще даде възможност за по-устойчив растеж в дългосрочен план и ще насърчи трансформацията, необходима за постигането на договорената цел на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. В контекста на помощ за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държавите членки, тяхна е главната отговорност за замисъла на националните мерки за подкрепа по начин, който отговаря на техните цели на политиката. За помощ, отпусната съгласно настоящото съобщение, големите предприятия докладват за начина, по който получената помощ подкрепя техните дейности в съответствие с целите на ЕС и националните задължения, свързани със зелената и цифровата трансформация. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Освен това, редица държави членки обмислят възможността да придобият дялово участие в стратегически дружества, за да се гарантира, че приносът им за правилното функциониране на икономиката на ЕС не е застрашен. Комисията припомня, че в ДФЕС не се прави разграничение между публична или частна собственост (член 345 от ДФЕС). Ако държавите членки закупуват съществуващи дялове от предприятия по пазарни цени или инвестират pari passu с частни акционери, това обикновено не представлява държавна помощ (3). По същия начин, ако държавите членки решат да закупят новоемитирани акции и/или да предоставят на предприятията други видове капиталова подкрепа или хибридни капиталови инструменти по пазарни условия, т.е. по условия, съобразени с принципа за оператор в условията на пазарна икономика, това също не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Комисията припомня също, че съществуват редица допълнителни инструменти за противодействие на придобиването на стратегически дружества. В своето съобщение, публикувано на 25 март 2020 г. (4), Комисията призова държавите членки, които вече разполагат с действащ механизъм за скрининг на преките чуждестранни инвестиции, да използват пълноценно този инструмент, за да предотвратят притока на капиталови потоци от държави извън ЕС, които биха могли да застрашат сигурността или обществения ред на ЕС. Комисията призова също държавите членки, които понастоящем не разполагат с механизъм за скрининг или чиито механизми за скрининг не обхващат всички съответни сделки, да създадат напълно развит механизъм за скрининг в пълно съответствие с правото на Съюза, включително Регламента за скрининг на ПЧИ (5) и свободното движение на капитали (член 63 от ДФЕС), и в съответствие с международните задължения. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Второ, Комисията счита, че подчиненият дълг също може да бъде подходящо средство за подкрепа на предприятията, изправени пред финансови затруднения, поради разпространението на COVID-19. По-специално, той представлява инструмент, който нарушава конкуренцията в по-малка степен в сравнение със собствения капитал или хибридния капитал, тъй като той не може да бъде преобразуван в собствен капитал, когато дружеството е действащо предприятие. Поради това с настоящото съобщение се въвежда възможността държавите членки да предоставят помощ под тази допълнителна форма в раздел 3.3 от Временната рамка, който е посветен на дълговите инструменти, при условие че бъдат предоставени допълнителни гаранции за защита на еднаквите условия на конкуренция на вътрешния пазар. Ако подчиненият дълг обаче надхвърля таваните, посочени в раздел 3.3, мярката за подчинен дълг следва да бъде оценена в съответствие с условията за мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, определени в раздел 3.11, с цел да се гарантира равно третиране. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Трето, прилагането на Временната рамка показа необходимостта от въвеждането на технически поправки и допълнителни разяснения и изменения по отношение на някои разпоредби в раздел 3.1, раздел 3.2, раздел 3.3, раздел 3.4, раздел 3.7, раздели 4 и 5. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Накрая, Комисията приема, че за успешното възстановяване ще са необходими допълнителни широкомащабни частни и публични инвестиции, чрез които да бъдат посрещнати предизвикателствата и използвани възможностите на двойния зелен и цифров преход. В този контекст Комисията припомня, че настоящото изменение на Временната рамка по-скоро допълва, а не заменя съществуващите възможности за държавите членки да предоставят подкрепа по правилата на ЕС за държавните помощи. Например по отношение на капиталовата подкрепа, по-специално за иновативните дружества, Насоките на Комисията за рисково финансиране (6) и Общият регламент за групово освобождаване (7) предоставят достатъчно възможности на държавите членки. |
| --- | --- |

14.

| 15. | По същия начин държавите членки могат да решат да предоставят държавна помощ в подкрепа на зелените и цифровите иновации и инвестиции, както и да повишат равнището на опазване на околната среда в съответствие със съществуващите правила за държавна помощ (8). Както вече беше обявено в съобщението на Комисията от 14 януари 2020 г., съответните правила за държавна помощ, по-специално Насоките за държавна помощ в областта на околната среда и енергетиката, ще бъдат преразгледани до 2021 г. с оглед на целите на политиката, определени в Европейския зелен пакт, и ще подкрепят икономически ефективен и социално приобщаващ преход към неутралност по отношение на климата до 2050 г. Това ще допринесе за изготвянето на стратегия за възстановяване на европейската икономика, която да вземе предвид двойния зелен и цифров преход в съответствие с целите на ЕС и с националните цели. |
| --- | --- |

15.

2.   ИЗМЕНЕНИЯ НА ВРЕМЕННАТА РАМКА

| 16. | Следните изменения на Временната рамка за мерки за държавна помощ в подкрепа на икономиката в условията на сегашния епидемичен взрив от COVID-19 ще влязат в сила от 8 май 2020 г. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Точка 7 се заменя със следното:






  „7. | Ако поради разпространението на COVID-19 банките се нуждаят от извънредна публична финансова подкрепа (вж. член 3, параграф 1, точка 28 от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и член 2, параграф 1, точка 29 от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране) под формата на ликвидност, рекапитализация или мярка за обезценени активи, ще трябва да се прецени дали тази мярка отговаря на условията по член 32, параграф 4, буква г), подточка i), подточка ii) или подточка iii) от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и по член 18, параграф 4, буква г), подточка i), подточка ii) или подточка iii) от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране. Ако са изпълнени последните условия, банката, получаваща такава извънредна публична финансова подкрепа, няма да се счита за проблемна институция или за институция, която има вероятност да стане проблемна. Доколкото такива мерки са насочени към разрешаването на проблеми, свързани с разпространението на COVID-19, ще се счита, че те попадат в обхвата на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (9), в която се предвижда изключение от изискването за споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг.“ |
| --- | --- | --- |

17.

„7.

Ако поради разпространението на COVID-19 банките се нуждаят от извънредна публична финансова подкрепа (вж. член 3, параграф 1, точка 28 от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и член 2, параграф 1, точка 29 от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране) под формата на ликвидност, рекапитализация или мярка за обезценени активи, ще трябва да се прецени дали тази мярка отговаря на условията по член 32, параграф 4, буква г), подточка i), подточка ii) или подточка iii) от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и по член 18, параграф 4, буква г), подточка i), подточка ii) или подточка iii) от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране. Ако са изпълнени последните условия, банката, получаваща такава извънредна публична финансова подкрепа, няма да се счита за проблемна институция или за институция, която има вероятност да стане проблемна. Доколкото такива мерки са насочени към разрешаването на проблеми, свързани с разпространението на COVID-19, ще се счита, че те попадат в обхвата на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (9), в която се предвижда изключение от изискването за споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг.“

| 18. | Tочка 9 се заменя със следното:






  „9. | Разпространението на COVID-19 поражда риск от сериозен икономически спад, засягащ цялата икономика на ЕС, който ще има сериозно отражение върху предприятията, заетостта и домакинствата. Необходима е целенасочена публична подкрепа, за да се гарантира, че на пазарите ще остане достатъчна ликвидност, за да се противодейства на щетите, нанесени на стабилни предприятия, и да се запази непрекъснатостта на стопанската дейност по време на разпространението на COVID-19 и след това. Освен това, държавите членки могат да решат да подкрепят предприятията в областта на пътническата и туристическата индустрия, за да се гарантира задоволяването на исковете за възстановяване, свързани с разпространението на COVID-19, с цел да се гарантират защитата на правата на пътниците и потребителите и равното третиране на пътниците и туристите. Предвид на ограничения размер на бюджета на ЕС основният отговор ще дойде от националните бюджети на държавите членки. Правилата на ЕС за държавната помощ дават възможност на държавите членки да предприемат бързи и ефективни действия за подпомагане на гражданите и предприятията, по-конкретно МСП, които са изправени пред икономически трудности вследствие на разпространението на COVID-19.“ |
| --- | --- | --- |

18.

„9.

Разпространението на COVID-19 поражда риск от сериозен икономически спад, засягащ цялата икономика на ЕС, който ще има сериозно отражение върху предприятията, заетостта и домакинствата. Необходима е целенасочена публична подкрепа, за да се гарантира, че на пазарите ще остане достатъчна ликвидност, за да се противодейства на щетите, нанесени на стабилни предприятия, и да се запази непрекъснатостта на стопанската дейност по време на разпространението на COVID-19 и след това. Освен това, държавите членки могат да решат да подкрепят предприятията в областта на пътническата и туристическата индустрия, за да се гарантира задоволяването на исковете за възстановяване, свързани с разпространението на COVID-19, с цел да се гарантират защитата на правата на пътниците и потребителите и равното третиране на пътниците и туристите. Предвид на ограничения размер на бюджета на ЕС основният отговор ще дойде от националните бюджети на държавите членки. Правилата на ЕС за държавната помощ дават възможност на държавите членки да предприемат бързи и ефективни действия за подпомагане на гражданите и предприятията, по-конкретно МСП, които са изправени пред икономически трудности вследствие на разпространението на COVID-19.“

| 19. | Точка 13 се заменя със следното:






  „13. | Държавите членки могат също да изготвят мерки за подкрепа в съответствие с регламентите за групово освобождаване (10) без участието на Комисията.“ |
| --- | --- | --- |

19.

„13.

Държавите членки могат също да изготвят мерки за подкрепа в съответствие с регламентите за групово освобождаване (10) без участието на Комисията.“

| 20. | Точка 20 се заменя със следното:






  „20. | Временните мерки за помощ, обхванати от настоящото съобщение, могат да се кумулират помежду си в съответствие с разпоредбите на специфичните раздели на настоящото съобщение. Временните мерки за помощ, обхванати от настоящото съобщение, могат да се кумулират с помощи в съответствие с регламентите за помощ de minimis (11) или с помощи в съответствие с регламентите за групово освобождаване (12), при условие че се спазват разпоредбите и правилата за кумулиране от посочените регламенти.“ |
| --- | --- | --- |

20.

„20.

Временните мерки за помощ, обхванати от настоящото съобщение, могат да се кумулират помежду си в съответствие с разпоредбите на специфичните раздели на настоящото съобщение. Временните мерки за помощ, обхванати от настоящото съобщение, могат да се кумулират с помощи в съответствие с регламентите за помощ de minimis (11) или с помощи в съответствие с регламентите за групово освобождаване (12), при условие че се спазват разпоредбите и правилата за кумулиране от посочените регламенти.“

| 21. | Въвежда се точка 20а:






  „20а. | Помощта за кредитни и финансови институции не подлежи на оценка съгласно настоящото съобщение, с изключение на: i) непреки предимства на кредитните или финансовите институции, които предават помощта под формата на заеми или гаранции по раздели 3.1—3.3 по силата на гаранциите от раздел 3.4, и ii) помощ по раздел 3.10, при условие че схемата не е предназначена изключително за служители от финансовия сектор.“ |
| --- | --- | --- |

21.

„20а.

Помощта за кредитни и финансови институции не подлежи на оценка съгласно настоящото съобщение, с изключение на: i) непреки предимства на кредитните или финансовите институции, които предават помощта под формата на заеми или гаранции по раздели 3.1—3.3 по силата на гаранциите от раздел 3.4, и ii) помощ по раздел 3.10, при условие че схемата не е предназначена изключително за служители от финансовия сектор.“

| 22. | Заглавието на раздел 3.1 се заменя със следното:






  „3.1 | Помощ с ограничен размер“ |
| --- | --- | --- |

22.

„3.1

| 23. | В точка 22 бележка под линия 16 се заменя със следното:
  „Ако помощта е предоставена под формата на данъчно предимство, данъчното задължение, по отношение на което се предоставя това предимство, трябва да е възникнало не по-късно от 31 декември 2020 г.“ |
| --- | --- |

23.

„Ако помощта е предоставена под формата на данъчно предимство, данъчното задължение, по отношение на което се предоставя това предимство, трябва да е възникнало не по-късно от 31 декември 2020 г.“

| 24. | Точка 23а се заменя със следното:






  „23а. | Когато предприятие извършва дейност в няколко сектора, за които се прилагат различни максимални размери в съответствие с точка 22, буква а) и точка 23, буква а), съответната държава членка гарантира чрез подходящи средства, като например разделно водене на счетоводство, че за всяка от тези дейности се спазва съответният таван, както и че общият максимален размер от 800 000 EUR не е надвишен за предприятие.“ Когато предприятие извършва дейност в сектори, за които се прилага точка 23, буква а), общият максимален размер от 120 000 EUR не следва да се надвишава на предприятие.“ |
| --- | --- | --- |

24.

„23а.

Когато предприятие извършва дейност в няколко сектора, за които се прилагат различни максимални размери в съответствие с точка 22, буква а) и точка 23, буква а), съответната държава членка гарантира чрез подходящи средства, като например разделно водене на счетоводство, че за всяка от тези дейности се спазва съответният таван, както и че общият максимален размер от 800 000 EUR не е надвишен за предприятие.“ Когато предприятие извършва дейност в сектори, за които се прилага точка 23, буква а), общият максимален размер от 120 000 EUR не следва да се надвишава на предприятие.“

| 25. | Въвежда се точка 24а:






  „24а. | Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2, не се кумулира с помощта, предоставена за същата основна главница на заем съгласно раздел 3.3 и обратното. Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2 и раздел 3.3, може да се кумулира за различни заеми, ако общият размер на заемите на бенефициер не надвишава таваните, определени в точка 25, буква г) или точка 27, буква г). Бенефициерът може да се ползва едновременно от множество мерки съгласно раздел 3.2, при условие че общият размер на заемите на бенефициер не превишава таваните, посочени в точка 25, букви г) и д).“ |
| --- | --- | --- |

25.

„24а.

Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2, не се кумулира с помощта, предоставена за същата основна главница на заем съгласно раздел 3.3 и обратното. Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2 и раздел 3.3, може да се кумулира за различни заеми, ако общият размер на заемите на бенефициер не надвишава таваните, определени в точка 25, буква г) или точка 27, буква г). Бенефициерът може да се ползва едновременно от множество мерки съгласно раздел 3.2, при условие че общият размер на заемите на бенефициер не превишава таваните, посочени в точка 25, букви г) и д).“

| 26. | Подточка iii) в точка 25, буква г) се заменя със следното:






  „iii. | с подходяща обосновка, представена от държавата членка на Комисията (например във връзка с характеристиките на определен вид предприятия), размерът на заема може да бъде увеличен за покриване на нуждите от ликвидност от момента на предоставянето за следващите 18 месеца за МСП (13) и за следващите 12 месеца за големите предприятия. Нуждите от ликвидност следва да бъдат установени чрез самостоятелно сертифициране от страна на бенефициера (14).“ |
| --- | --- | --- |

26.

„iii.

с подходяща обосновка, представена от държавата членка на Комисията (например във връзка с характеристиките на определен вид предприятия), размерът на заема може да бъде увеличен за покриване на нуждите от ликвидност от момента на предоставянето за следващите 18 месеца за МСП (13) и за следващите 12 месеца за големите предприятия. Нуждите от ликвидност следва да бъдат установени чрез самостоятелно сертифициране от страна на бенефициера (14).“

| 27. | Точка 25, буква д) се заменя със следното:






  „д) | За заеми със срок до падежа до 31 декември 2020 г. размерът на главницата може да бъде по-висок от този по точка 25, буква г), при условие че държавата членка предостави на Комисията подходяща обосновка, и че пропорционалността на помощта продължава да е гарантирана и е доказана на Комисията от държавата членка.“ |
| --- | --- | --- |

27.

„д)

За заеми със срок до падежа до 31 декември 2020 г. размерът на главницата може да бъде по-висок от този по точка 25, буква г), при условие че държавата членка предостави на Комисията подходяща обосновка, и че пропорционалността на помощта продължава да е гарантирана и е доказана на Комисията от държавата членка.“

| 28. | Точка 26 се заменя със следното:






  „26. | За да се осигури достъп до ликвидност за предприятия, изправени пред внезапен недостиг, субсидирани лихвени проценти за ограничен период от време и ограничен размер на заема могат да бъдат подходящо, необходимо и целенасочено решение при сегашните обстоятелства. Освен това подчиненият дълг, който в случай на производство по несъстоятелност е подчинен на кредитори по обикновени първостепенни дългове, също може да бъде подходящо, необходимо и целенасочено решение при сегашните обстоятелства. Този дълг е инструмент, който нарушава конкуренцията в по-малка степен от собствения капитал или хибридния капитал, тъй като не може да бъде преобразуван автоматично в собствен капитал, когато дружеството е действащо предприятие. Следователно помощта под формата на подчинен дълг (15) трябва да отговаря на съответните условия по раздел 3.3, които се отнасят до дългови инструменти. Въпреки това, тъй като то увеличава способността на дружествата да поемат първостепенен дълг по начин, сходен на капиталова подкрепа, в допълнение се прилага надбавка към кредитния риск и допълнително ограничение по отношение на сумата в сравнение с първостепенния дълг (една трета за големите предприятия и половината от сумата за МСП, както е определена в точка 27, буква г), подточка i) или подточка ii). Над тези тавани подчиненият дълг следва да бъде оценен в съответствие с условията за мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, посочени в раздел 3.11, за да се гарантира равно третиране.“ |
| --- | --- | --- |

28.

„26.

За да се осигури достъп до ликвидност за предприятия, изправени пред внезапен недостиг, субсидирани лихвени проценти за ограничен период от време и ограничен размер на заема могат да бъдат подходящо, необходимо и целенасочено решение при сегашните обстоятелства. Освен това подчиненият дълг, който в случай на производство по несъстоятелност е подчинен на кредитори по обикновени първостепенни дългове, също може да бъде подходящо, необходимо и целенасочено решение при сегашните обстоятелства. Този дълг е инструмент, който нарушава конкуренцията в по-малка степен от собствения капитал или хибридния капитал, тъй като не може да бъде преобразуван автоматично в собствен капитал, когато дружеството е действащо предприятие. Следователно помощта под формата на подчинен дълг (15) трябва да отговаря на съответните условия по раздел 3.3, които се отнасят до дългови инструменти. Въпреки това, тъй като то увеличава способността на дружествата да поемат първостепенен дълг по начин, сходен на капиталова подкрепа, в допълнение се прилага надбавка към кредитния риск и допълнително ограничение по отношение на сумата в сравнение с първостепенния дълг (една трета за големите предприятия и половината от сумата за МСП, както е определена в точка 27, буква г), подточка i) или подточка ii). Над тези тавани подчиненият дълг следва да бъде оценен в съответствие с условията за мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, посочени в раздел 3.11, за да се гарантира равно третиране.“

| 29. | Добавя се следната нова точка 26а:






  „26а. | Помощта, предоставена съгласно раздел 3.3, не се кумулира с помощта, предоставена за същата основна главница на заем съгласно раздел 3.2 и обратното. Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2 и раздел 3.3, може да се кумулира за различни заеми, ако общият размер на заемите на бенефициер не надвишава праговете, определени в точка 25, буква г) или точка 27, буква г). Бенефициерът може да се ползва едновременно от множество мерки съгласно раздел 3.3, при условие че общият размер на заемите на бенефициер не превишава таваните, посочени в точка 27, букви г) и д).“ |
| --- | --- | --- |

29.

„26а.

Помощта, предоставена съгласно раздел 3.3, не се кумулира с помощта, предоставена за същата основна главница на заем съгласно раздел 3.2 и обратното. Помощта, предоставена съгласно раздел 3.2 и раздел 3.3, може да се кумулира за различни заеми, ако общият размер на заемите на бенефициер не надвишава праговете, определени в точка 25, буква г) или точка 27, буква г). Бенефициерът може да се ползва едновременно от множество мерки съгласно раздел 3.3, при условие че общият размер на заемите на бенефициер не превишава таваните, посочени в точка 27, букви г) и д).“

| 30. | Подточка iii) в точка 27, буква г) се заменя със следното:






  „iii. | с подходяща обосновка, представена от държавата членка на Комисията (например във връзка с характеристиките на определен вид предприятия), размерът на заема може да бъде увеличен за покриване на нуждите от ликвидност от момента на предоставянето за следващите 18 месеца за МСП (16) и за следващите 12 месеца за големите предприятия. Нуждите от ликвидност следва да бъдат установени чрез самостоятелно сертифициране от страна на бенефициера (17).“ |
| --- | --- | --- |

30.

„iii.

с подходяща обосновка, представена от държавата членка на Комисията (например във връзка с характеристиките на определен вид предприятия), размерът на заема може да бъде увеличен за покриване на нуждите от ликвидност от момента на предоставянето за следващите 18 месеца за МСП (16) и за следващите 12 месеца за големите предприятия. Нуждите от ликвидност следва да бъдат установени чрез самостоятелно сертифициране от страна на бенефициера (17).“

| 31. | Точка 27, буква д) се изменя, както следва:






  „д) | За заеми със срок до 31 декември 2020 г. размерът на главницата може да бъде по-голям от този по точка 27, буква г), при условие че държавата членка предостави на Комисията подходяща обосновка, и че пропорционалността на помощта продължава да е гарантирана и държавата членка я е доказала на Комисията.“ |
| --- | --- | --- |

31.

„д)

За заеми със срок до 31 декември 2020 г. размерът на главницата може да бъде по-голям от този по точка 27, буква г), при условие че държавата членка предостави на Комисията подходяща обосновка, и че пропорционалността на помощта продължава да е гарантирана и държавата членка я е доказала на Комисията.“

| 32. | Добавя се следната точка 27а:






  „27а. | Дългови инструменти, които в случай на производство по несъстоятелност са подчинени на кредитори по обикновени първостепенни дългове, могат да бъдат отпуснати при намалени лихвени проценти, които са поне равни на базовия лихвен процент и маржовете за кредитен риск, посочени в таблицата в точка 27, буква а), плюс 200 базисни пункта за големите предприятия и 150 базисни пункта за МСП. Алтернативната възможност от точка 27, буква б) се прилага за такива дългови инструменти. Точка 27, букви в), е) и ж) също се спазват. Ако размерът на подчинения дълг надхвърля следните два тавана (18), съвместимостта на инструмента с вътрешния пазар се определя съгласно раздел 3.11:






  i. | Две трети от годишната стойност на разходите за заплати на бенефициера за големите предприятия и годишната стойност на разходите за заплати на бенефициера за МСП, както е определено в точка 27, буква г), подточка i) и |
| --- | --- | --- | --- |

32.

„27а.

Дългови инструменти, които в случай на производство по несъстоятелност са подчинени на кредитори по обикновени първостепенни дългове, могат да бъдат отпуснати при намалени лихвени проценти, които са поне равни на базовия лихвен процент и маржовете за кредитен риск, посочени в таблицата в точка 27, буква а), плюс 200 базисни пункта за големите предприятия и 150 базисни пункта за МСП. Алтернативната възможност от точка 27, буква б) се прилага за такива дългови инструменти. Точка 27, букви в), е) и ж) също се спазват. Ако размерът на подчинения дълг надхвърля следните два тавана (18), съвместимостта на инструмента с вътрешния пазар се определя съгласно раздел 3.11:

i.

Две трети от годишната стойност на разходите за заплати на бенефициера за големите предприятия и годишната стойност на разходите за заплати на бенефициера за МСП, както е определено в точка 27, буква г), подточка i) и

| ii. | 8,4 % от общия оборот на бенефициера за 2019 г. за големи предприятия и 12,5 % от общия оборот на бенефициера за 2019 г. за МСП.“ |
| --- | --- |

ii.

8,4 % от общия оборот на бенефициера за 2019 г. за големи предприятия и 12,5 % от общия оборот на бенефициера за 2019 г. за МСП.“

| 33. | Точка 28 се заменя със следното:






  „28. | Помощ под формата на гаранции и заеми съгласно раздел 3.1, раздел 3.2 и раздел 3.3. от настоящото съобщение може да бъде предоставяна на предприятия, изправени пред внезапен недостиг на ликвидност, пряко или чрез кредитни институции и други финансови институции като финансовите посредници. В последния случай трябва да се спазват условията, посочени по-долу.“ |
| --- | --- | --- |

33.

„28.

Помощ под формата на гаранции и заеми съгласно раздел 3.1, раздел 3.2 и раздел 3.3. от настоящото съобщение може да бъде предоставяна на предприятия, изправени пред внезапен недостиг на ликвидност, пряко или чрез кредитни институции и други финансови институции като финансовите посредници. В последния случай трябва да се спазват условията, посочени по-долу.“

| 34. | Точка 31 се заменя със следното:






  „31. | Кредитните институции или другите финансови институции следва във възможно най-голяма степен да предават на крайните бенефициери предимствата, извлечени от публичните гаранции или субсидираните лихви по заеми. Финансовият посредник трябва да е в състояние да докаже, че използва механизъм, който гарантира, че предимствата са прехвърлени във възможно най-голяма степен на крайните бенефициери под формата на по-големи обеми финансиране, портфейли с по-голяма степен на риск, по-ниски изисквания за обезпечение, по-ниски гаранционни премии или по-ниски лихви, отколкото без такива публични гаранции или заеми.“ |
| --- | --- | --- |

34.

„31.

Кредитните институции или другите финансови институции следва във възможно най-голяма степен да предават на крайните бенефициери предимствата, извлечени от публичните гаранции или субсидираните лихви по заеми. Финансовият посредник трябва да е в състояние да докаже, че използва механизъм, който гарантира, че предимствата са прехвърлени във възможно най-голяма степен на крайните бенефициери под формата на по-големи обеми финансиране, портфейли с по-голяма степен на риск, по-ниски изисквания за обезпечение, по-ниски гаранционни премии или по-ниски лихви, отколкото без такива публични гаранции или заеми.“

| 35. | В точка 37 подточка й) се заменя със следното:






  „й) | Инфраструктурите за изпитване и мащабиране са отворени за няколко ползватели и достъп се предоставя на прозрачна и недискриминационна основа. Предприятия, които са финансирали поне 10 % от инвестиционните разходи, могат да получат преференциален достъп при по-благоприятни условия.“ |
| --- | --- | --- |

35.

„й)

Инфраструктурите за изпитване и мащабиране са отворени за няколко ползватели и достъп се предоставя на прозрачна и недискриминационна основа. Предприятия, които са финансирали поне 10 % от инвестиционните разходи, могат да получат преференциален достъп при по-благоприятни условия.“

| 36. | Въвежда се точка 43а:






  „43а. | Доколкото такава схема включва и служители на кредитни или финансови институции, всяка помощ за тези институции няма за цел да запази или възстанови тяхната жизнеспособност, ликвидност или платежоспособност предвид на социалната цел на тази помощ (19). В резултат на това Комисията счита, че такава помощ не следва да бъде квалифицирана като извънредна публична финансова подкрепа съгласно член 2, параграф 1, точка 28 от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и член 3, параграф 1, точка 29 от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране и не следва да се оценява съгласно правилата за държавна помощ, приложими за банковия сектор. (20)“ |
| --- | --- | --- |

36.

„43а.

Доколкото такава схема включва и служители на кредитни или финансови институции, всяка помощ за тези институции няма за цел да запази или възстанови тяхната жизнеспособност, ликвидност или платежоспособност предвид на социалната цел на тази помощ (19). В резултат на това Комисията счита, че такава помощ не следва да бъде квалифицирана като извънредна публична финансова подкрепа съгласно член 2, параграф 1, точка 28 от Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките и член 3, параграф 1, точка 29 от Регламента за Единния механизъм за преструктуриране и не следва да се оценява съгласно правилата за държавна помощ, приложими за банковия сектор. (20)“

| 37. | Вмъква се следният раздел:
  „3.11.   Мерки за рекапитализация









  44. | С настоящата временна рамка се определят критериите съгласно правилата на ЕС за държавна помощ, въз основа на които държавите членки могат да предоставят публична подкрепа под формата на капиталови и/или хибридни капиталови инструменти на предприятия, които се сблъскват с финансови затруднения в резултат на разпространението на COVID-19. (21) Тя има за цел да гарантира, че сътресението за икономиката не води до ненужно излизане от пазара на предприятия, които са били жизнеспособни преди разпространението на COVID-19. Следователно рекапитализациите не трябва да надвишават необходимия минимум, за да се гарантира жизнеспособността на бенефициера, и не трябва да надхвърлят необходимото за възстановяването на капиталовата структура на бенефициера до положението, предхождащо разпространението на COVID-19. Големите предприятията трябва да докладват как получената помощ подкрепя техните дейности в съответствие с целите на ЕС и задълженията на национално равнище, свързани със зелената и цифровата трансформация, в това число целта на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- | --- |

37.

„3.11.   Мерки за рекапитализация

44.

| 45. | В същото време Комисията подчертава, че публична подкрепа на национално равнище под формата на капиталови и/или хибридни капиталови инструменти като част от схеми или в индивидуални случаи трябва да се предоставя единствено когато не може да се намери друго подходящо решение. Освен това емитирането на такива инструменти следва да подлежи на строги условия, тъй като те нарушават конкуренцията между предприятията в голяма степен. Следователно такива намеси трябва да бъдат предмет на ясно формулирани условия по отношение на влизането, възнаграждението и излизането на държавата от капитала на съответните предприятия, на разпоредби за управление и подходящи мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията. В този контекст Комисията отбелязва, че разработването на национални мерки за подкрепа по начин, който да отговаря на целите на политиката на ЕС, свързани със зелената и цифровата трансформация на техните икономики, ще даде възможност за по-устойчив растеж в дългосрочен план и ще насърчи трансформацията, свързана с постигането на договорената цел на ЕС за неутралност по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- |

45.

3.11.1.   Приложимост

| 46. | Следните условия се прилагат по отношение на схемите и индивидуалните мерки на държавите членки за рекапитализация на нефинансови предприятия (наричани заедно „мерки за рекапитализация, свързани с COVID-19“) съгласно настоящото съобщение, които не са обхванати от раздел 3.1 от настоящото съобщение. Те се прилагат за мерки за рекапитализация, вързани с COVID-19, за големи предприятия и МСП (22). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Следните условия се прилагат също за подчинените дългови инструменти, които надвишават и двата тавана, посочени в точка 27а, подточки i) и ii) в раздел 3.3 от настоящото съобщение. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, следва да се предоставят не по-късно от 30 юни 2021 г. |
| --- | --- |

48.

3.11.2.   Условия за допустимост и за влизане

| 49. | Мярката за рекапитализация, свързана с COVID-19, трябва да отговаря на следните условия:






  а) | без намесата на държавата бенефициерът би преустановил дейността си или би бил изправен пред сериозни трудности да поддържа своите операции. Тези затруднения биха могли да се докажат по-специално с влошаването на коефициента дълг/собствен капитал на бенефициера или на сходни показатели; |
| --- | --- | --- |

49.

а)

без намесата на държавата бенефициерът би преустановил дейността си или би бил изправен пред сериозни трудности да поддържа своите операции. Тези затруднения биха могли да се докажат по-специално с влошаването на коефициента дълг/собствен капитал на бенефициера или на сходни показатели;

| б) | намесата е в общ интерес. Този интерес може да е свързан с избягването на социални трудности и пазарна неефективност поради значителна загуба на работни места, излизането на новаторско предприятие от пазара, излизането от пазара на предприятие със системно значение, риска от прекъсване на важна услуга или подобни ситуации, надлежно обосновани от съответната държава членка; |
| --- | --- |

б)

намесата е в общ интерес. Този интерес може да е свързан с избягването на социални трудности и пазарна неефективност поради значителна загуба на работни места, излизането на новаторско предприятие от пазара, излизането от пазара на предприятие със системно значение, риска от прекъсване на важна услуга или подобни ситуации, надлежно обосновани от съответната държава членка;

| в) | бенефициерът не е в състояние да намери финансиране на пазарите при достъпни условия и съществуващите в съответната държава членка хоризонтални мерки за покриване на нуждите от ликвидност са недостатъчни, за да се гарантира неговата жизнеспособност; и |
| --- | --- |

в)

бенефициерът не е в състояние да намери финансиране на пазарите при достъпни условия и съществуващите в съответната държава членка хоризонтални мерки за покриване на нуждите от ликвидност са недостатъчни, за да се гарантира неговата жизнеспособност; и

| г) | бенефициерът не е предприятие, което вече е било в затруднено положение към 31 декември 2019 г. (по смисъла на Общия регламент за групово освобождаване (23)). |
| --- | --- |

г)

бенефициерът не е предприятие, което вече е било в затруднено положение към 31 декември 2019 г. (по смисъла на Общия регламент за групово освобождаване (23)).

| 50. | Държавите членки предоставят мерки за рекапитализация, свързани с COVID-19, в рамките на одобрена от Комисията схема за помощ, само въз основа на писмено искане за такава помощ от страна на предприятията потенциални бенефициери. Що се отнася до помощите, за които трябва да се изпрати индивидуално уведомление, държавите членки представят на Комисията доказателства за това писмено искане като част от уведомлението за индивидуалната мярка за помощ. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Изискванията в настоящия раздел и в раздели 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 и 3.11.7 се прилагат както за схемите за рекапитализация, така и за индивидуалните мерки за помощ, свързани с COVID-19. При одобряването на дадена схема Комисията ще изисква за всяка индивидуална помощ над прага от 250 милиона евро да се изпраща отделно уведомление. За такива уведомления Комисията ще оцени дали съществуващото финансиране на пазара или хоризонталните мерки за покриване на нуждите от ликвидност са недостатъчни, за да се гарантира жизнеспособността на бенефициера; дали избраните инструменти за рекапитализация и свързаните с тях условия са подходящи за преодоляване на сериозните затруднения на бенефициера; дали помощта е пропорционална; и дали са изпълнение условията в настоящия раздел и в раздели 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 и 3.11.7. |
| --- | --- |

51.

3.11.3.   Видове мерки за рекапитализация

| 52. | Държавите членки могат да предоставят мерки за рекапитализация, свързани с COVID-19, като използват два отделни набора от инструменти за рекапитализация:






  а) | инструменти на собствения капитал, по-специално емитиране на нови общи или привилегировани акции; и/или |
| --- | --- | --- |

52.

а)

инструменти на собствения капитал, по-специално емитиране на нови общи или привилегировани акции; и/или

| б) | инструменти с капиталов компонент (наричани „хибридни капиталови инструменти“) (24), по-специално права на участие в печалбата, непреки дялови участия и конвертируеми обезпечени или необезпечени облигации. |
| --- | --- |

б)

инструменти с капиталов компонент (наричани „хибридни капиталови инструменти“) (24), по-специално права на участие в печалбата, непреки дялови участия и конвертируеми обезпечени или необезпечени облигации.

| 53. | Държавната намеса може да бъде под формата на всякакви варианти на горепосочените инструменти или на комбинация от капиталови и хибридни капиталови инструменти. Държавите членки могат също така да поемат емисията на гореспоменатите инструменти в контекста на предлагане на пазара, при условие че всяка произтичаща от това държавна намеса в даден бенефициер отговаря на условията, определени в настоящия раздел 3.11 от Съобщението. Държавата членка трябва да гарантира, че избраните инструменти за рекапитализация и свързаните с тях условия са подходящи за посрещане на нуждите от рекапитализация на бенефициера, като в същото време нарушават конкуренцията в най-малка степен. |
| --- | --- |

53.

3.11.4.   Размер на рекапитализацията

| 54. | За да се гарантира пропорционалността на помощта, размерът на рекапитализацията, свързана с COVID-19, не трябва да надвишава необходимия минимум, за да се гарантира жизнеспособността на бенефициера, и не следва да надхвърля необходимото за възстановяването на капиталовата структура на бенефициера до положението, предхождащо разпространението на COVID-19, т.е. към 31 декември 2019 г. При оценката на пропорционалността на помощта се взема предвид държавната помощ, получена или планирана в контекста на разпространението на COVID-19. |
| --- | --- |

54.

3.11.5.   Възнаграждение и излизане на държавата

Общи принципи

| 55. | Държавата получава подходящо възнаграждение за инвестицията. Колкото по-близко е възнаграждението до пазарните условия, толкова по-малко е потенциалното нарушаване на конкуренцията, причинено от държавната намеса. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Когато икономиката се стабилизира, рекапитализацията, свързана с COVID-19, следва да бъде изкупена обратно. Комисията счита, че е целесъобразно на бенефициера да се предостави достатъчно време за обратното изкупуване на рекапитализацията. Държавата членка трябва да въведе механизъм за постепенно стимулиране на обратното изкупуване. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Възнаграждението по мярката за рекапитализация, свързана с COVID-19, следва да бъде увеличено, за да достигне пазарните цени, с цел да се осигури стимул за бенефициера и другите акционери да изкупят обратно мярката за държавна рекапитализация и да се сведе до минимум рискът от нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

57.

| 58. | От това следва, че мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, трябва да съдържат подходящи стимули за предприятията за обратно изкупуване на рекапитализацията и за търсене на алтернативен капитал, когато пазарните условия позволяват това, като се изисква достатъчно високо възнаграждение за рекапитализацията. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Като алтернатива на посочените по-долу методики за определяне на възнагражденията държавите членки могат да уведомяват за схеми или индивидуални мерки, при които методиката за определяне на възнаграждението е адаптирана в съответствие с характеристиките и ранга на капиталовия инструмент, при условие че като цяло те водят до сходен резултат по отношение на стимулиращия ефект върху излизането на държавата от капитала и до подобно общо въздействие върху възнаграждението на държавата. |
| --- | --- |

59.

Възнаграждение по капиталови инструменти

| 60. | Вливането на капитал от държавата или еквивалентна намеса се извършва на цена, която не надхвърля средната цена на акциите на бенефициера през 15-те дни, предхождащи искането за вливане на капитал. Ако бенефициерът не е дружество, регистрирано на фондовата борса, оценката на неговата пазарна стойност следва да бъде установена от независим експерт или чрез други пропорционални средства. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Всяка мярка за рекапитализация включва механизъм за поетапно увеличаване на възнаграждението на държавата, за да се стимулира бенефициерът да изкупи обратно държавните вливания на капитал. Това увеличение на възнаграждението може да бъде под формата на допълнителни акции (25), предоставени на държавата, или под формата на други механизми, и следва да съответства на минимално увеличение от 10 % на възнаграждението на държавата (за участието в резултат на вливането на капитал от държавата, свързано с COVID-19, което не е било изплатено), за всяка стъпка на поетапно увеличаване:






  а) | Ако четири години след вливането на капитал, свързано с COVID-19, държавата не е продала поне 40 % от своето участие в капитала в резултат на вливането на капитал, свързано с COVID-19, ще бъде задействан механизмът за поетапно увеличаване. |
| --- | --- | --- |

61.

а)

Ако четири години след вливането на капитал, свързано с COVID-19, държавата не е продала поне 40 % от своето участие в капитала в резултат на вливането на капитал, свързано с COVID-19, ще бъде задействан механизмът за поетапно увеличаване.

| б) | Ако шест години след вливането на капитал, свързано с COVID-19, държавата не е продала изцяло своето участие в капитала в резултат на вливането на капитал, свързано с COVID-19, механизмът за поетапно увеличаване ще бъде задействан отново (26). |
| --- | --- |

б)

Ако шест години след вливането на капитал, свързано с COVID-19, държавата не е продала изцяло своето участие в капитала в резултат на вливането на капитал, свързано с COVID-19, механизмът за поетапно увеличаване ще бъде задействан отново (26).

Ако бенефициерът не е дружество, регистрирано на фондовата борса, държавите членки могат да решат да приложат всяка от двете стъпки една година по-късно, т.е. съответно пет и седем години след предоставянето на мярката за вливане на капитал, свързана с COVID-19.

| 62. | Комисията може да приеме алтернативни механизми, при условие че те като цяло водят до сходен резултат по отношение на стимулиращия ефект върху излизането на държавата от капитала и до подобно общо въздействие върху възнаграждението на държавата. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Бенефициерът следва да разполага по всяко време с възможността да изкупи обратно дяловото участие, което държавата е придобила. За да се гарантира, че държавата получава подходящо възнаграждение за инвестицията, цената за обратно изкупуване следва да бъде по-високата стойност от i) номиналната инвестиция на държавата, увеличена с годишно лихвено възнаграждение, по-високо с 200 базисни пункта от представеното в таблицата 1 по-долу (27); или ii) пазарната цена към момента на обратното изкупуване. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Като алтернатива държавата може да продаде по всяко време дяловото си участие по пазарни цени на купувачи, различни от бенефициера. Такава продажба по принцип изисква открита и недискриминационна консултация с потенциални купувачи или продажба на фондовата борса. Държавата може да предостави на съществуващите акционери права на приоритет за изкупуване на цената, произтичаща от обществената консултация. |
| --- | --- |

64.

Възнаграждение по хибридни капиталови инструменти

| 65. | Общото възнаграждение по хибридните капиталови инструменти трябва да отчита по подходящ начин следните елементи:






  а) | характеристиките на избрания инструмент, включително равнището му на подчиненост; риск и всички условия на плащане; |
| --- | --- | --- |

65.

а)

характеристиките на избрания инструмент, включително равнището му на подчиненост; риск и всички условия на плащане;

| б) | включените в механизма стимули за излизане (напр. клаузи за поетапно увеличаване и за изплащане); и |
| --- | --- |

б)

включените в механизма стимули за излизане (напр. клаузи за поетапно увеличаване и за изплащане); и

| в) | подходящ референтен лихвен процент. |
| --- | --- |

в)

подходящ референтен лихвен процент.

| 66. | Минималното възнаграждение по хибридни капиталови инструменти до тяхното преобразуване в инструменти, подобни на капиталовите, е най-малко равно на базовия лихвен процент (1-годишен IBOR или еквивалентен лихвен процент, публикуван от Комисията (28)), плюс премията, посочена по-долу.
  Възнаграждение по хибридни капиталови инструменти: 1-годишен IBOR +










  Вид получател | 1-ва година | 2-ра и 3-та година | 4-та и 5-а година | 6-та и 7-а година | 8-а година и след това |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| МСП | 225 базисни пункта | 325 базисни пункта | 450 базисни пункта | 600 базисни пункта | 800 базисни пункта |
| Големи предприятия | 250 базисни пункта | 350 базисни пункта | 500 базисни пункта | 700 базисни пункта | 950 базисни пункта |

66.

Възнаграждение по хибридни капиталови инструменти: 1-годишен IBOR +

Вид получател

1-ва година

2-ра и 3-та година

4-та и 5-а година

6-та и 7-а година

8-а година и след това

МСП

225 базисни пункта

325 базисни пункта

450 базисни пункта

600 базисни пункта

800 базисни пункта

Големи предприятия

250 базисни пункта

350 базисни пункта

500 базисни пункта

700 базисни пункта

950 базисни пункта

| 67. | Преобразуването на хибридни капиталови инструменти в собствен капитал се извършва при 5 или повече процента под теоретичната цена на минали права към момента на преобразуването. |
| --- | --- |

67.

| 68. | След преобразуването в собствен капитал трябва да бъде предвиден механизъм за поетапно увеличаване, за да се увеличи възнаграждението на държавата, с цел бенефициерите да се стимулират да изкупуват обратно вливанията на капитал от държавата. Ако собственият капитал, произтичащ от намесата на държавата, свързана с COVID-19, продължава да бъде собственост на държавата две години след преобразуването в собствен капитал, държавата получава допълнителен дял от собствеността на бенефициера в допълнение към останалото си участие, произтичащо от преобразуването от държавата на хибридните капиталови инструменти, свързани с COVID-19. Този допълнителен дял от собствеността е най-малко 10 процента от останалото участие в резултат на преобразуването от държавата на хибридните капиталови инструменти поради COVID-19. Комисията може да приеме алтернативни механизми за поетапно увеличаване, при условие че те имат същия стимулиращ ефект и сходно общо въздействие върху възнаграждението на държавата. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Държавите членки могат да изберат формула за определяне на стойността на рекапитализацията, която включва допълнителни клаузи за ускоряване или за изплащане. Тези характеристики следва да бъдат планирани така, че да насърчават бързото прекратяване на подкрепата за рекапитализацията на бенефициера от страна на държавата. Комисията може да приеме също алтернативни методики за определяне на стойността на рекапитализацията, при условие че те осигуряват по-високи възнаграждения от произтичащите от гореспоменатата методика или подобни на тях. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Тъй като естеството на хибридните инструменти се различава значително, Комисията не предоставя насоки за всички видове инструменти. Хибридните инструменти при всички случаи следват посочените по-горе принципи, като възнагражденията отразяват риска, свързан с конкретните инструменти. |
| --- | --- |

70.

3.11.6.   Управление и предотвратяване на излишното нарушаване на конкуренцията

| 71. | За да се предотврати излишното нарушаване на конкуренцията, бенефициерите не трябва да предприемат агресивна търговска експанзия, финансирана от държавна помощ или от бенефициери, които поемат прекомерни рискове. По принцип, колкото по-малък е делът на собствения капитал на държавата членка и колкото по-високо е възнаграждението, толкова по-малка е необходимостта от предпазни мерки. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Ако бенефициерът на мярка за рекапитализация, свързана с COVID-19, надвишаваща 250 милиона евро, е предприятие със значителна пазарна мощ на поне един от съответните пазари, на които извършва дейност, държавите членки трябва да предложат допълнителни мерки за запазване на ефективната конкуренция на тези пазари. Когато предлагат такива мерки, държавите членки могат по-специално да предложат структурни или свързани с поведението ангажименти, предвидени в Известието на Комисията относно приемливите средства за защита съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета и Регламент (ЕО) No 802/2004 на Комисията. |
| --- | --- |

72.

| 73. | На бенефициерите, ползващи се от мерки за рекапитализация, свързани с COVID-19, е забранено да рекламират това за търговски цели. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Докато поне по 75 % от мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, не е било извършено обратно изкупуване, на бенефициерите, различни от МСП, се забранява да придобиват участие от над 10 % в конкуренти или други оператори със същия вид дейност, включително в операции нагоре и надолу по веригата. |
| --- | --- |

74.

| 75. | При изключителни обстоятелства и без да се засяга контролът върху сливанията, тези бенефициери могат да придобиват дял от над 10 % в оператори нагоре или надолу по веригата в областта си на дейност, само ако придобиването е необходимо, за да се запази жизнеспособността на бенефициера. Комисията може да разреши придобиването, ако е необходимо, за да се запази жизнеспособността на бенефициера. Придобиването не може да бъде осъществено, преди Комисията да е взела решение по този въпрос. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Държавната помощ не се използва за кръстосано субсидиране на икономическите дейности на интегрирани предприятия, които вече са били в затруднено икономическо положение към 31 декември 2019 г. За да се гарантира, че тези дейности не се възползват от мярката за рекапитализация, в интегрираните дружества се установява ясно отделно счетоводство. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Докато по мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, не е било извършено изцяло обратно изкупуване, бенефициерите не могат да изплащат дивиденти, нито да осъществяват незадължителни купонни плащания, нито да изкупуват обратно акции, освен по отношение на държавата. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Докато поне по 75 % от мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, не е било извършено обратно изкупуване, възнаграждението на всеки член на ръководството на бенефициерите не трябва да надхвърля фиксираната част от възнаграждението му към 31 декември 2019 г. За лицата, които стават членове на ръководството към момента на рекапитализацията или след нея, приложимата граница е най-ниското фиксирано възнаграждение на всеки член на ръководството към 31 декември 2019 г. Бонуси, други променливи или сравними елементи на възнаграждение не се изплащат при никакви обстоятелства. |
| --- | --- |

78.

3.11.7.   Стратегия за излизане на държавата от участието, произтичащо от рекапитализация, и задължения за докладване

| 79. | Бенефициери, различни от МСП, които са получили рекапитализация, свързана с COVID-19, надхвърляща 25 % от собствения капитал към момента на намесата, трябва да докажат, че разполагат с надеждна стратегия за излизане на държавата членка от участието, освен ако намесата на държавата не е намалена под равнището от 25 % от собствения капитал в срок от 12 месеца от датата на предоставяне на помощта (29). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Стратегията за излизане трябва да съдържа:






  а) | плана на бенефициера за продължаване на дейността му и използването на средствата, инвестирани от държавата, включително график за изплащане на възнаграждението и за обратното изкупуване на държавните инвестиции (заедно „графика за изплащане“); и |
| --- | --- | --- |

80.

а)

плана на бенефициера за продължаване на дейността му и използването на средствата, инвестирани от държавата, включително график за изплащане на възнаграждението и за обратното изкупуване на държавните инвестиции (заедно „графика за изплащане“); и

| б) | мерките, които бенефициерът и държавата ще предприемат, за да спазят графика за изплащане. |
| --- | --- |

б)

мерките, които бенефициерът и държавата ще предприемат, за да спазят графика за изплащане.

| 81. | Стратегията за излизане следва да бъде подготвена и представена на държавата членка в срок от 12 месеца след предоставянето на помощта и трябва да бъде одобрена от държавата членка. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Освен задължението по точки 79—81, бенефициерите трябва да докладват на държавата членка за напредъка по изпълнението на графика за изплащане и спазването на условията, посочени в раздел 3.11.6, в срок от 12 месеца след представянето на графика и след това периодично на всеки 12 месеца. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Докато по мерките за рекапитализация, свързани с COVID-19, не е било извършено изцяло обратно изкупуване, бенефициерите на свързана с COVID-19 рекапитализация, различни от МСП, публикуват, в срок от 12 месеца от датата на предоставяне на помощта и след това на всеки 12 месеца, информация относно използването на получената помощ. По-конкретно това следва да включва информация относно начина, по който използването на получената от тях помощ подкрепя техните дейности в съответствие с целите на ЕС и националните задължения, свързани със зелената и цифровата трансформация, включително целта на ЕС за неутралност по отношение климата до 2050 г. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Държавата членка следва да докладва ежегодно на Комисията относно изпълнението на графика за изплащане и спазването на условията по раздел 3.11.6. Когато бенефициерът е получил свързана с COVID-19 рекапитализация, надхвърляща 250 милиона евро, докладът включва информация относно спазването на условията, посочени в точка 54. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Ако шест години след рекапитализацията, свързана с COVID-19, държавната намеса не е била намалена под 15 % от собствения капитал на бенефициера, на Комисията трябва да се изпрати за одобрение уведомление за план за преструктуриране в съответствие с Насоките за оздравяване и преструктуриране. Комисията ще прецени дали действията, предвидени в плана за преструктуриране, гарантират жизнеспособността на бенефициера, също с оглед на целите на ЕС и националните задължения, свързани със зелената и цифровата трансформация, и излизането на държавата, без това да засяга неблагоприятно търговията до степен, която противоречи на общия интерес. Ако бенефициерът не е дружество, регистрирано на фондовата борса, или ако е МСП, държавата членка може да реши да изпрати уведомление за план за преструктуриране само ако намесата на държавата не е била намалена под равнището от 15 % от собствения капитал седем години след рекапитализацията, свързана с COVID-19.“ |
| --- | --- |

85.

| 38. | Точка 44 се преномерира на точка 86 и се изменя, както следва:






  „86. | Освен помощта, предоставена по раздели 3.9, 3.10 и 3.11, държавите членки трябва да публикуват съответна информация (30) за всяка индивидуална помощ, отпусната съгласно настоящото съобщение, на подробния уебсайт за държавните помощи или ИТ инструмента на Комисията (31) в срок от 12 месеца от момента на предоставянето ѝ. Държавите членки трябва да публикуват съответната информация (32) за всяка индивидуална мярка за рекапитализация, предоставена съгласно раздел 3.11, на подробния уебсайт за държавните помощи или ИТ инструмента на Комисията в срок от 3 месеца от момента на рекапитализацията. Номиналната стойност на рекапитализацията се включва за всеки бенефициер.“ |
| --- | --- | --- |

38.

„86.

Освен помощта, предоставена по раздели 3.9, 3.10 и 3.11, държавите членки трябва да публикуват съответна информация (30) за всяка индивидуална помощ, отпусната съгласно настоящото съобщение, на подробния уебсайт за държавните помощи или ИТ инструмента на Комисията (31) в срок от 12 месеца от момента на предоставянето ѝ. Държавите членки трябва да публикуват съответната информация (32) за всяка индивидуална мярка за рекапитализация, предоставена съгласно раздел 3.11, на подробния уебсайт за държавните помощи или ИТ инструмента на Комисията в срок от 3 месеца от момента на рекапитализацията. Номиналната стойност на рекапитализацията се включва за всеки бенефициер.“

| 39. | Точки 45—52 се преномерират на точки 87—94. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Точка 49 се преномерира на точка 91 и се заменя със следния текст:






  „91. | Имайки предвид икономическото въздействие от разпространението на COVID-19, за което бе необходимо незабавно действие, Комисията прилага настоящото съобщение от 19 март 2020 г. Настоящото съобщение е оправдано от сегашните изключителни обстоятелства и няма да се прилага след 31 декември 2020 г., с изключение на раздел 3.11, който ще се прилага до 1 юли 2021 г. Комисията може да го преразгледа настоящото съобщение преди 31 декември 2020 г. въз основа на важни съображения, свързани с икономиката или с политиката на конкуренция. Ако е полезно, Комисията може също да предостави допълнителни пояснения относно подхода си към конкретни въпроси.“ |
| --- | --- | --- |

40.

„91.

Имайки предвид икономическото въздействие от разпространението на COVID-19, за което бе необходимо незабавно действие, Комисията прилага настоящото съобщение от 19 март 2020 г. Настоящото съобщение е оправдано от сегашните изключителни обстоятелства и няма да се прилага след 31 декември 2020 г., с изключение на раздел 3.11, който ще се прилага до 1 юли 2021 г. Комисията може да го преразгледа настоящото съобщение преди 31 декември 2020 г. въз основа на важни съображения, свързани с икономиката или с политиката на конкуренция. Ако е полезно, Комисията може също да предостави допълнителни пояснения относно подхода си към конкретни въпроси.“

---

(1)  Съобщение на Комисията от 19 март 2020 г., C(2020) 1863 (ОВ C 91, 20.3.2020 г., стр. 1).

(2)  Съобщение на Комисията от 3 април 2020 г., C(2020) 2215 (ОВ C 112, 4.4.2020 г., стр. 1).

(3)  Вж. раздел 4.2.3 от Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ, посочено в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, C/2016/2946 (ОВ C 262, 19.7.2016 г., стр. 1).

(4)  Съобщение на Комисията — Насоки за държавите членки във връзка с преките чуждестранни инвестиции и свободното движение на капитали от трети държави и защитата на стратегическите активи на Европа преди прилагането на Регламент (ЕС) 2019/452 (Регламента за скрининг на преки чуждестранни инвестиции), (C(2020) 1981 final, 25.3.2020 г.).

(5)  Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79I, 21.3.2019 г., стр. 1).

(6)  Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за насърчаване на инвестициите в рисково финансиране (ОВ C 19, 22.1.2014 г., стр. 4).

(7)  Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).

(8)  Например Насоки относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014—2020 г. (ОВ C 200, 28.6.2014 г., стр. 1), Насоки на ЕС относно прилагането на правилата за държавна помощ във връзка с бързото разполагане на широколентови мрежи (ОВ C 25, 26.1.2013 г., стр. 1), Насоки за регионалната помощ за периода 2014—2020 г. (ОВ C 209, 23.7.2013 г., стр. 1), Рамка за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (ОВ C 198, 27.6.2014 г., стр. 1) и Критерии за анализа на съвместимостта с вътрешния пазар на държавна помощ за насърчаване изпълнението на важни проекти от общoевропейски интерес (ОВ C 188, 20.6.2014 г., стр. 4).

(9)  Съобщение на Комисията относно прилагането от 1 август 2013 г. на правилата за държавните помощи към мерките за подкрепа на банки в контекста на финансовата криза (ОВ C 216, 30.7.2013 г., стр. 1).

(10)  Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1), Регламент (ЕО) No 702/2014 на Комисията от 25 юни 2014 г. относно деклариране на някои категории помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 193, 1.7.2014 г., стр. 1) и Регламент (ЕС) No 1388/2014 на Комисията от 16 декември 2014 г. за обявяване на някои категории помощи — за предприятия, които произвеждат, преработват и предлагат на пазара продукти от риболов и аквакултури — за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 369, 24.12.2014 г., стр. 37).

(11)  Регламент (ЕС) No 1407/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 1), Регламент (ЕС) No 1408/2013 на Комисията от 18 декември 2013 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis в селскостопанския сектор (ОВ L 352, 24.12.2013 г., стр. 9), Регламент (ЕС) No 717/2014 на Комисията от 27 юни 2014 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към помощта de minimis в сектора на рибарството и аквакултурите (ОВ L 190, 28.6.2014 г., стр. 45) и Регламент (ЕС) No 360/2012 на Комисията от 25 април 2012 г. относно прилагането на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз към минималната помощ (de minimis) за предприятия, предоставящи услуги от общ икономически интерес (ОВ L 114, 26.4.2012 г., стр. 8).

(12)  Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване), Регламент (ЕО) No 702/2014 на Комисията от 25 юни 2014 г. относно деклариране на някои категории помощи в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 193, 1.7.2014 г., стр. 1) и Регламент (ЕС) No 1388/2014 на Комисията от 16 декември 2014 г. за обявяване на някои категории помощи — за предприятия, които произвеждат, преработват и предлагат на пазара продукти от риболов и аквакултури — за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 369, 24.12.2014 г., стр. 37).

(13)  Както е определено в приложение I към Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (Общ регламент за групово освобождаване).

(14)  Планът за ликвидност може да включва както оборотния капитал, така и инвестиционните разходи.

(15)  С изключение на случаите, когато такава помощ отговаря на условията от раздел 3.1 от настоящото съобщение.

(16)  Съгласно определението в приложение I към Общия регламент за групово освобождаване.

(17)  Планът за ликвидност може да включва както оборотния капитал, така и инвестиционните разходи.

(18)  Ако купонните плащания са капитализирани, това трябва да бъде взето предвид при определянето на тези тавани, при условие че тази капитализация е била планирана или предвидима към момента на уведомяването за мярката. В това изчисление трябва да бъде включена и всяка друга мярка за държавна помощ под формата на подчинен дълг, отпуснат в контекста на разпространението на COVID-19, дори извън обхвата на настоящото съобщение. Въпреки това подчиненият дълг, отпуснат в съответствие с раздел 3.1 от настоящото съобщение, не се отчита при определянето на тези тавани.

(19)  Вж. по аналогия Решение на Комисията по дело SA.49554 — CY- Кипърска схема за необслужвани кредити, обезпечени с основни жилища (Estia), съображение 73 и Решение на Комисията по дело SA.53520-EL — Схема за защита на основното жилище, съображение 71.

(20)  Вж. точка 6 от настоящото съобщение.

(21)  Възможността за предоставяне на помощ под формата на капиталови и/или хибридни капиталови инструменти, но за много по-ниски номинални суми, вече е предвидена при условията на раздел 3.1 от настоящото съобщение.

(22)  Както е посочено в точка 16 от Съобщението, уведомяването за алтернативни подходи остава възможно в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.

(23)  Както е определено в член 2, параграф 18 от Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. за обявяване на някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от Договора (ОВ L 187, 26.6.2014 г., стр. 1).

(24)  Хибридните капиталови инструменти са инструменти, които притежават характеристики както на дълг, така и на собствен капитал. Например конвертируемите облигации получават възнаграждение като за облигации до момента на тяхното преобразуване в собствен капитал. Следователно оценката на общото възнаграждение по хибридните капиталови инструменти зависи, от една страна, от тяхното възнаграждение през периода, през който те са инструменти, наподобяващи дългови инструменти, и от друга страна, от условията на преобразуване в инструменти, наподобяващи капиталови инструменти.

(25)  Допълнителни акции могат да бъдат предоставени например чрез емитирането на конвертируеми облигации на датата на рекапитализацията, които ще бъдат преобразувани в собствен капитал на датата на задействане на механизма за поетапно увеличаване.

(26)  Например, ако поетапното увеличаване е под формата на предоставянето на допълнителни акции на държавата. Ако участието на държавата в капитала на даден бенефициер е 40 % в резултат на нейното вливане на капитал и ако държавата не е продала участието си преди определената дата, участието на държавата се увеличава с най-малко 0,1 × 40 % = 4 %, като достигне 44 % четири години след вливането на капитал, свързано с COVID-19, и да достигне 48 % шест години след това вливане на капитал, което води до съответно намаляване на стойността на дяловете на другите акционери.

(27)  Увеличението с 200 базисни пункта не се прилага през 8-мата година и след това.

(28)  Основните лихвени проценти, изчислени в съответствие със Съобщение на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 6), публикувани на уебстраницата на ГД „Конкуренция“ на адрес: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(29)  За целите на настоящия подраздел 3.11.7 хибридните инструменти, предоставени от държавата, следва да се считат за собствен капитал.

(30)  Препратка към информацията, изисквана в приложение III към Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. и приложение III към Регламент (ЕС) No 702/2014 на Комисията и приложение III към Регламент (ЕС) No 1388/2014 на Комисията от 16 декември 2014 г. В случай на подлежащи на възстановяване аванси, гаранции, заеми, подчинени заеми и други форми на помощ, номиналната стойност на базисния инструмент се добавя за всеки бенефициер. За данъчни и платежни предимства размерът на индивидуалната помощ може да бъде посочен в диапазони.

(31)  Функцията за публично търсене в базата данни за прозрачност на държавните помощи дава достъп до данни за отпускането на индивидуални държавни помощи, предоставени от държавите членки, в съответствие с европейските изисквания за прозрачност на държавната помощ, и може да бъде намерена на адрес https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=en.

(32)  Препратка към информацията, изисквана в приложение III към Регламент (ЕС) No 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г. и приложение III към Регламент (ЕС) No 702/2014 на Комисията и приложение III към Регламент (ЕС) No 1388/2014 на Комисията от 16 декември 2014 г.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/16

---

Обменен курс на еврото (1)

12 май 2020 година

(2020/C 164/04)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,0858 |
| JPY | японска йена | 116,56 |
| DKK | датска крона | 7,4577 |
| GBP | лира стерлинг | 0,87773 |
| SEK | шведска крона | 10,5968 |
| CHF | швейцарски франк | 1,0520 |
| ISK | исландска крона | 158,70 |
| NOK | норвежка крона | 11,0518 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 27,423 |
| HUF | унгарски форинт | 350,75 |
| PLN | полска злота | 4,5449 |
| RON | румънска лея | 4,8301 |
| TRY | турска лира | 7,5979 |
| AUD | австралийски долар | 1,6625 |
| CAD | канадски долар | 1,5178 |
| HKD | хонконгски долар | 8,4154 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7742 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5357 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 326,17 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 19,7382 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,6933 |
| HRK | хърватска куна | 7,5653 |
| IDR | индонезийска рупия | 16 073,64 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6977 |
| PHP | филипинско песо | 54,388 |
| RUB | руска рубла | 79,4157 |
| THB | тайландски бат | 34,854 |
| BRL | бразилски реал | 6,2708 |
| MXN | мексиканско песо | 25,8251 |
| INR | индийска рупия | 81,5930 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,0858

JPY

японска йена

116,56

DKK

датска крона

7,4577

GBP

лира стерлинг

0,87773

SEK

шведска крона

10,5968

CHF

швейцарски франк

1,0520

ISK

исландска крона

158,70

NOK

норвежка крона

11,0518

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

27,423

HUF

унгарски форинт

350,75

PLN

полска злота

4,5449

RON

румънска лея

4,8301

TRY

турска лира

7,5979

AUD

австралийски долар

1,6625

CAD

канадски долар

1,5178

HKD

хонконгски долар

8,4154

NZD

новозеландски долар

1,7742

SGD

сингапурски долар

1,5357

KRW

южнокорейски вон

1 326,17

ZAR

южноафрикански ранд

19,7382

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,6933

HRK

хърватска куна

7,5653

IDR

индонезийска рупия

16 073,64

MYR

малайзийски рингит

4,6977

PHP

филипинско песо

54,388

RUB

руска рубла

79,4157

THB

тайландски бат

34,854

BRL

бразилски реал

6,2708

MXN

мексиканско песо

25,8251

INR

индийска рупия

81,5930

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/17

---

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

Публикуване на общия брой квоти в обращение през 2019 година за целите на резерва за стабилност на пазара в рамките на схемата на ЕС за търговия с емисии, въведена с Директива 2003/87/ЕО

(2020/C 164/05)

1.   Въведение

През 2015 г. Съветът и Европейският парламент приеха решение за създаване на резерв за стабилност на пазара (РСП) (1) в рамките на схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ), въведена с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2). РСП започна да функционира през януари 2019 г. Целта на РСП е да се избегне ситуация, при която пазарът на въглеродни емисии на ЕС функционира при значителен структурен излишък от квоти, и съответният риск това да попречи на СТЕ да подава необходимия инвестиционен сигнал във връзка с изпълнението на целта на ЕС за намаляване на емисиите по ефективен спрямо разходите начин. Негова цел е също така да направи СТЕ на ЕС по-устойчива по отношение на дисбаланса в търсенето и предлагането, така че пазарът на СТЕ на ЕС да може да функционира нормално.

По силата на посоченото решение до 15 май всяка година, считано от 2017 г., Комисията трябва да публикува общия брой квоти в обращение (ОБКО). От този брой зависи дали някои от квотите, предназначени за тръжна продажба, следва да бъдат поставени в резерва или да бъдат освободени от него.

На 14 май 2019 г. Комисията публикува общия брой квоти в обращение през 2018 г., който възлизаше на около 1,65 милиарда квоти (3). В съответствие с правилата на РСП след тази публикация в периода 1 септември 2019 г.—31 август 2020 г. в резерва трябва да бъдат въведени 397 178 358 квоти (4), под формата на намалено количество квоти за тръжна продажба.

Настоящото съобщение е четвъртото, публикувано за целите на РСП и се отнася за 2019 година. То съдържа общия брой на квотите в обращение и описва подробно как е изчислена тази стойност. С настоящата публикация ще се определи броят на квотите, които ще бъдат въведени в резерва от септември 2020 г. до август 2021 г.

2.   Функциониране на резерва за стабилност на пазара

РСП започва да работи автоматично, когато общият брой на квотите в обращение излезе извън предварително определените граници. В резерва се добавят квоти, ако общият брой на квотите в обращение надхвърли праговата стойност от 833 милиона квоти. От резерва се освобождават квоти, ако общият брой на квотите в обращение е по-малък от 400 милиона квоти. На практика това означава, че квотите се добавят към резерва, като на търг се продават по-малко квоти, а се освобождават от резерва, като в бъдеще на търг се продават 100 милиона квоти повече.

Поради това, публикуването на общия брой квоти в обращение, от който зависи прибавянето на квоти към резерва или освобождаването им от него, е от ключово значение за функционирането на резерва.

В контекста на преразглеждането на СТЕ на ЕС (5) бяха направени значителни промени във функционирането на РСП. За периода 2019—2023 г. процентът от общия брой на квотите в обращение, който определя броя на квотите, поставяни в резерва, ако бъде надхвърлен прагът от 833 милиона квоти, временно е удвоен от 12 % на 24 %. Освен това, считано от 2023 г., държаните в РСП квоти, които надхвърлят продадените на търг количества от предходната година, повече няма да бъдат валидни.

Въз основа на това съобщение 24 % (6) от общия брой на квотите в обращение ще бъдат съответно поставени в резерва за период от 12 месеца, считано от 1 септември 2020 г. Съответното количество ще бъде приспаднато от тръжните количества на държавите членки и на Обединеното кралство пропорционално на съответните им тръжни дялове. В този контекст се припомня, че до 31 декември 2025 г. квотите, преразпределени с оглед на солидарността и растежа в рамките на Съюза не се вземат предвид при определяне на съответните дялове.

3.   Общ брой на квотите в обращение

Съгласно член 1, параграф 4 от Решение (ЕС) 2015/1814 общият брой на квотите в обращение „е натрупаният брой квоти, издадени в периода от 1 януари 2008 г., включително броят на издадените квоти съгласно член 13, параграф 2 от Директива 2003/87/ЕО през този период и правата за ползване на международни кредити, упражнени от инсталациите, попадащи в обхвата на СТЕ на Съюза, по отношение на емисии до 31 декември от съответната година, минус натрупаните тонове проверени емисии от инсталациите в СТЕ на Съюза между 1 януари 2008 г. и 31 декември на същата тази година, всички квоти, отменени в съответствие с член 12, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО, и броят на квотите в резерва.“

Накратко, общият брой квоти в обращение, от който зависи прехвърлянето на квоти към резерва и освобождаването им от него, се изчислява по следната формула:

ОБКО = Предлагане – (Търсене + квоти в РСП)

Общият брой квоти в обращение се определя от три различни елемента: на първо място, предлагането на квоти, считано от 1 януари 2008 г.; на второ място, търсенето на квоти (брой на върнатите и на отменените квоти); и на трето място, наличностите в резерва.

Както е предвидено в Решение (ЕС) 2015/1814, квотите за въздухоплаването и проверените емисии от въздухоплаването не се вземат предвид в този контекст.

3.1.   Предлагане

Предлагането на квоти на пазара се определя от пет различни елемента:

| — | натрупаните квоти от периода 2008—2012 г. (фаза 2), |
| --- | --- |

—

натрупаните квоти от периода 2008—2012 г. (фаза 2),

| — | квотите, разпределени безплатно в периода 1 януари 2013 г. — 31 декември 2019 г. (7), включително квотите, отпуснати от резерва за нови участници (NER), |
| --- | --- |

—

квотите, разпределени безплатно в периода 1 януари 2013 г. — 31 декември 2019 г. (7), включително квотите, отпуснати от резерва за нови участници (NER),

| — | квотите, издадени за тръжна продажба в периода 1 януари 2013 г. (8) — 31 декември 2019 г. (9), включително квотите, приспаднати от тръжните количества за периода 2014—2016 г., и квотите, приспаднати от тръжните количества през 2019 г., вследствие на съобщенията на Комисията от 15 май 2018 г. и 14 май 2019 г., |
| --- | --- |

—

квотите, издадени за тръжна продажба в периода 1 януари 2013 г. (8) — 31 декември 2019 г. (9), включително квотите, приспаднати от тръжните количества за периода 2014—2016 г., и квотите, приспаднати от тръжните количества през 2019 г., вследствие на съобщенията на Комисията от 15 май 2018 г. и 14 май 2019 г.,

| — | квотите, осребрени от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за целите на програмата NER300, и |
| --- | --- |

—

квотите, осребрени от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за целите на програмата NER300, и

| — | упражнените права за кредити за намалени емисии по международни проекти от страна на инсталации по отношение на емисиите до 31 декември 2019 г. |
| --- | --- |

—

упражнените права за кредити за намалени емисии по международни проекти от страна на инсталации по отношение на емисиите до 31 декември 2019 г.

Броят на квотите, натрупани от фаза 2 на СТЕ на ЕС, възлиза на 1 749 540 826 квоти (10). Това общо натрупване представлява пълният брой квоти, издадени през фаза 2 на СТЕ на ЕС, които не са били върнати за отчитане на верифицирани емисии или които не са били отменени. За целите на определянето на общия брой квоти в обращение посочената стойност следователно представлява броя на квотите по СТЕ, които са били в обращение в началото на периода 2013—2020 г. (фаза 3) на 1 януари 2013 г. и като такава е взета предвид при изчислението.

Броят на безплатните квоти, разпределени в периода 1 януари 2013 г. — 31 декември 2019 г., включително квотите, разпределени от NER, е 5 850 263 308 (11).

Според докладите от търговете на общата тръжна платформа и на съответните алтернативни платформи (12), броят на продадените на търг квоти в периода 1 януари 2013 г. — 31 декември 2019 г., включително т.нар. ранни търгове, е 5 229 748 000.

Броят на квотите, приспаднат от количествата, продадени на търг в периода 2014—2016 г., е в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение (ЕС) 2015/1814 — 900 000 000.

Броят на квотите, приспаднати от количествата, продадени на търг през 2019 г. след съобщенията на Комисията от 15 май 2018 г. и 14 май 2019 г., е съответно 264 731 936 и 132 392 786 квоти.

ЕИБ е осребрила 300 000 000 квоти за целите на програмата NER300 (13).

Правата за международни кредити, упражнени от инсталации по отношение на емисиите до 31 декември 2019 г., са в размер на 450 221 816 (14).

3.2.   Търсене

Търсенето се състои от общото количество верифицирани емисии от инсталации в периода 1 януари 2013 г. (15) — 31 декември 2019 г., които са 12 193 929 203 (16), и квотите, анулирани през същия период, които са 348 581.

3.3.   Налични количества в РСП

В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение (ЕС) 2015/1814, 900-те милиона квоти, приспаднати от тръжните количества за периода 2014—2016 г., бяха поставени в резерва, когато той започна да функционира на 1 януари 2019 г.

След съобщението на Комисията от 15 май 2018 г. (17) в периода 1 януари 2019 г.—31 август 2019 г. в резерва бяха поставени 264 731 936 квоти.

След съобщението на Комисията от 14 май 2019 г. (18) в периода 1 септември 2019 г.—31 декември 2019 г. в резерва бяха поставени 132 392 786 квоти.

Така, за периода до 31 декември 2019 г. в резерва е имало 1 297 124 722 квоти.

3.4.   Общ брой на квотите в обращение

Предвид гореизложеното общият брой на квотите в обращение възлиза на 1 385 496 166 квоти.

4.   Заключение

Съгласно правилата на РСП, за 12-месечния период 1 септември 2020 г. — 31 август 2021 г., в РСП ще бъдат включени общо 332 519 080 квоти.

Следващата публикация ще бъде през май 2021 г. за определяне на постъпленията в резерва за периода септември 2021 г.—август 2022 г.

Преглед

| Предлагане | |
| --- | --- |
| а) | натрупване от фаза 2 |

Предлагане

а)

натрупване от фаза 2

1 749 540 826

| б) | безплатни квоти за периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г., включително от NER |
| --- | --- |

б)

безплатни квоти за периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г., включително от NER

5 850 263 308

| в) | общ брой квоти, продадени на търг в периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г., включително на ранни търгове |
| --- | --- |

в)

общ брой квоти, продадени на търг в периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г., включително на ранни търгове

5 229 748 000

| г) | квоти, приспаднати от тръжните количества за тръжна продажба за периода 2014—2016 г. |
| --- | --- |

г)

квоти, приспаднати от тръжните количества за тръжна продажба за периода 2014—2016 г.

900 000 000

| д) | квоти, приспаднати от тръжните количества през 2019 г. след съобщенията на Комисията от 15 май 2018 г. и 14 май 2019 г. |
| --- | --- |

д)

квоти, приспаднати от тръжните количества през 2019 г. след съобщенията на Комисията от 15 май 2018 г. и 14 май 2019 г.

397 124 722

| е) | броят на квотите, осребрени от Европейската инвестиционна банка за целите на програмата NER300 |
| --- | --- |

е)

броят на квотите, осребрени от Европейската инвестиционна банка за целите на програмата NER300

300 000 000

| ж) | упражнени права от инсталации за кредити по отношение на емисии до 31 декември 2019 г. |
| --- | --- |

ж)

упражнени права от инсталации за кредити по отношение на емисии до 31 декември 2019 г.

450 221 816

Общо (предлагане)

14 876 898 672

Търсене

| а) | тонове верифицирани емисии от инсталациите, обхванати от СТЕ на ЕС, за периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г. |
| --- | --- |

а)

тонове верифицирани емисии от инсталациите, обхванати от СТЕ на ЕС, за периода 1 януари 2013 г.—31 декември 2019 г.

12 193 929 203

| б) | квоти, отменени до 31 декември 2019 г. в съответствие с член 12, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО |
| --- | --- |

б)

квоти, отменени до 31 декември 2019 г. в съответствие с член 12, параграф 4 от Директива 2003/87/ЕО

348 581

Общо (търсене)

12 194 277 784

Наличности в РСП

Брой на квотите в резерва

1 297 124 722

Общ брой на квотите в обращение

1 385 496 166

---

(1)  Решение (ЕС) 2015/1814 на Европейския парламент и на Съвета от 6 октомври 2015 г. относно създаването и функционирането на резерв за стабилност на пазара към схемата на Съюза за търговия с емисии на парникови газове и за изменение на Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 264, 9.10.2015 г., стр. 1).

(2)  Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).

(3)  Вж. Съобщение на Комисията СOM(2019) 3288 final на адрес: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019XC0516(01)&from=EN

(4)  Вноските на всяка държава членка към резерва за стабилност на пазара в периода 1 септември — 31 декември 2019 г. и в периода 1 януари — 31 август 2020 г. бяха публикувани в Доклада на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за функционирането на европейския пазар на въглеродни емисии, COM(2019) 557 final, публикуван на 31 октомври 2019 г.

(5)  Директива (ЕС) 2018/410 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2018 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел засилване на разходоефективните намаления на емисии и на нисковъглеродните инвестиции, и на Решение (ЕС) 2015/1814 (ОВ L 76, 19.3.2018 г., стр. 3).

(6)  Представлява 2 % месечно.

(7)  Считано от 1 януари 2019 г. Обединеното кралство прекрати безплатното разпределяне на квоти . Безплатното разпределяне за 2019 г. беше извършено през февруари 2020 г. и поради това не е взето предвид при изчисляването на квотите, предлагани до 31 декември 2019 г. (вж. Решение на Комисията от 17 декември 2018 г. относно даване на указания на централния администратор за временно спиране на приемането от Дневника на Европейския съюз на съответните обработвания за Обединеното кралство, свързани с безплатното разпределяне, тръжната продажба и обмена на международни кредити C(2018) 8707). Вместо това то ще бъде включено в изчислението през следващата година.

(8)  Тази стойност включва т.нар. ранни търгове, т.е. квотите, валидни за периода 2013—2020 г., които са били продадени на търг преди 1 януари 2013 г.

(9)  Обединеното кралство прекрати също тръжната продажба на квоти от 1 януари 2019 г. Обединеното кралство възобнови тръжната продажба на квоти през март 2020 г. и поради това тя не е взета предвид при изчисляването на предлагането на квоти до 31 декември 2019 г. Вместо това тя ще бъде включена в изчислението през следващата година.

(10)  Вж. доклада за пазара на въглеродни емисии за 2015 г.: COM (2015) 576

(11)  Въз основа на извлечение от Дневника на ЕС за трансакциите (EUTL) за 1 април 2020 г.

(12)  На разположение на адрес: http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive and https://www.theice.com/marketdata/reports/148

(13)  Първи транш от 200 милиона квоти — продадени през 2011 и 2012 г., и втори транш от 100 милиона квоти — продадени през 2013 и 2014 г.; За повече подробности вж.: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf

(14)  Въз основа на извлечение от EUTL на 1 април 2020 г.

(15)  По отношение на верифицираните емисии в периода 2008—2012 г. вж. поясненията относно броя на общото натрупване (раздел 3.1).

(16)  Общите верифицирани емисии се основават на извадка от Дневника на ЕС за трансакциите (EUTL) на 1 април 2020 г., за да се вземат под внимание верифицираните емисии, докладвани до 31 март 2020 г. Следователно емисиите, докладвани след тази дата, не са отразени в тази обща стойност.

(17)  C(2018) 2801.

(18)  C(2019) 3288.

---

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/21

---

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма

(2020/C 164/06)

I.   Въведение

Комисията е твърдо решена да се бори с изпирането на пари и финансирането на тероризма както в ЕС, така и в световен мащаб. В рамките на Европейския съюз не трябва да се толерират незаконните парични средства. Неотдавнашното увеличаване на престъпните дейности в контекста на пандемията от COVID-19 (1) е напомняне, че престъпниците ще използват всички възможни средства за упражняване на незаконните си дейности в ущърб на обществото. ЕС трябва да бъде твърдо решен да не позволи те да се ползват от облагите от тези престъпления.

В продължение на повече от тридесет години ЕС разработва устойчива регулаторна рамка за предотвратяване и борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, подкрепена от съдебната практика на Съда на Европейския съюз (2). Обхватът на правилата на ЕС е широк, като те надхвърлят приетите от Специалната група за финансови действия (FATF) (3) международни стандарти. Спектърът от предприятия и професии — обект на тези правила, постоянно се разширява.

Последните промени в законодателството имаха за цел да укрепят рамката на ЕС за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма (БИП/БФТ). Те включват въведените с 5-ата Директива относно борбата с изпирането на пари (5ДБИП) (4) изменения на 4-та Директива относно борбата с изпирането на пари (4ДБИП), разширяване на мандата на Европейския банков орган (5), нови разпоредби, приложими от юни 2021 г. за контрола на паричните средства (6), изменения на Директивата за капиталовите изисквания (7), нови правила относно достъпа на правоприлагащите органи до финансова информация (8) и хармонизиране на определението за престъпленията и санкциите, свързани с изпирането на пари (9).

Освен това ЕС създаде нов всеобхватен режим за защита на лицата, сигнализиращи за нередности, който трябва да бъде транспониран до декември 2021 г. (10) и допълва съществуващите правила в 4ДБИП във връзка със защитата на тези лица. Новият режим ще подсили способността на националните органи и на органите на ЕС за предотвратяване, разкриване и справяне с нарушения, наред с другото, на правилата за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

При все това е налице все по-широк консенсус, че законодателната рамка трябва да бъде значително подобрена. Необходимо е да се обърне внимание на големите различия при нейното прилагането, както и на сериозните слабости при налагането на правилата.

В Съобщението си Към по-добро прилагане на уредбата на ЕС за борба с изпирането на пари и с финансирането на тероризма (11) и придружаващите го доклади от юли 2019 г. Комисията определи мерките, необходими за осигуряване на всеобхватна политика на ЕС за предотвратяване на изпирането на пари и борбата с финансирането на тероризма. Те включват по-добро прилагане на съществуващите правила, по-подробна и хармонизирана нормативна уредба, висококачествен и последователен надзор, включително чрез възлагане на специфични надзорни задачи на орган на ЕС, взаимосвързаност на централизираните регистри на банковите сметки и по-надежден механизъм за координация и подпомагане на работата на звената за финансово разузнаване (ЗФР).

Това становище се подкрепя от Европейския парламент и от Съвета. В резолюцията си от 19 септември 2019 г. (12) Европейският парламент призова да се даде допълнителен тласък на инициативи, които биха могли да наложат мерки срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма на равнище ЕС, и за бързо транспониране на правилата на ЕС от държавите членки. На 5 декември 2019 г. Съветът по икономически и финансови въпроси прие заключения относно стратегическите приоритети за БИП/БФТ (13), като прикани Комисията да проучи мерките, които биха могли да подобрят съществуващата рамка.

Комисията възнамерява да прилага всеобхватна политика за БИП/БФТ, съобразена с конкретните заплахи, рискове и слабости, пред които ЕС е изправен понастоящем (14), и проектирана така, че да може да се развива ефективно, отчитайки същевременно иновациите. По-надеждната рамка за БИП/БФТ допълнително ще насърчи целостта на финансовата система на ЕС, необходима за завършване на изграждането на банковия съюз и на икономическия и паричен съюз.

След извършване на оценка на въздействието, включително на въздействието върху основните права, следва да бъде въведена интегрирана система на ЕС за БИП/БФТ. Следвайки примера при реформите, въведени в областта на пруденциалното банково регулиране и надзор, в основата на системата следва да бъдат хармонизирана нормативна уредба и надзорен орган на равнище ЕС, работещ в тясно сътрудничество с националните компетентни органи, с цел да се гарантира висококачествен и последователен надзор в рамките на единния пазар. Това следва да бъде съчетано със създаването на механизъм на ЕС за подпомагане и координация на ЗФР, който да повишава тяхната ефективност, както и с взаимното свързване на националните централизирани регистри на банковите сметки, което ще ускори трансграничния достъп на правоприлагащите органи и ЗФР до информацията за банкови сметки.

В настоящия план за действие се посочва как Комисията възнамерява да постигне тези цели, като действа в шест направления:

| — | Гарантиране на ефективното прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ |
| --- | --- |

—

Гарантиране на ефективното прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ

| — | Създаване на единна нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ |
| --- | --- |

—

Създаване на единна нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ

| — | Въвеждане на надзор на БИП/БФТ на равнище на ЕС |
| --- | --- |

—

Въвеждане на надзор на БИП/БФТ на равнище на ЕС

| — | Създаване на механизъм за подпомагане и сътрудничество за ЗФР |
| --- | --- |

—

Създаване на механизъм за подпомагане и сътрудничество за ЗФР

| — | Спазване на разпоредбите на наказателното право на равнището на Съюза и обмен на информация |
| --- | --- |

—

Спазване на разпоредбите на наказателното право на равнището на Съюза и обмен на информация

| — | Укрепване на международното измерение на рамката на ЕС за БИП/БФТ |
| --- | --- |

—

Укрепване на международното измерение на рамката на ЕС за БИП/БФТ

II.   Гарантиране на ефективното прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ

Първият приоритет е да се гарантира, че правилата на ЕС за БИП/БФТ се прилагат стриктно и ефективно от държавите членки, компетентните органи и задължените субекти. За целта са необходими действия на няколко фронта.

Осигуряване на ефективно транспониране и прилагане на ДБИП

Във връзка с транспонирането на 4ДБИП Комисията започна производства за установяване на нарушение срещу всички държави членки поради непълното транспониране на директивата. В отговор на това няколко държави членки приеха нови закони, което доведе до приключването на съответните производства. Срещу други държави членки обаче са все още в ход производства за установяване на нарушение. До средата на 2021 г. ще бъде завършено проучване за оценка на ефективното прилагане на 4ДБИП. То ще бъде включено в доклада, който Комисията трябва да представи относно ефективното прилагане на 4ДБИП (15).

Във връзка с транспонирането на 5ДБИП, което трябваше да бъде завършено до 10 януари 2020 г., Комисията вече започна редица процедури за нарушение срещу държавите членки, които не са съобщили никакви мерки за транспониране. Комисията ще следи отблизо създаването от държавите членки на централизирани механизми за банковите сметки и регистри на действителните собственици, за да се гарантира тяхното захранване с висококачествени данни.

Работата по взаимното свързване на регистрите на действителните собственици вече е факт, а взаимната свързаност ще започне да функционира през 2021 г. През 2021 г. Комисията ще публикува и 3-тата наднационална оценка на риска, за да информира относно прилагането на подхода, основаващ се на анализ на риска.

Наблюдение на капацитета на държавите членки за предотвратяване и борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма

Изпирането на пари е вредно не само за стабилността на финансовата система на ЕС, но и за икономиката, доброто управление и доверието на инвеститорите. В рамките на цикъла на европейския семестър Комисията анализира по какъв начин правилата за БИП/БФТ се прилагат на практика в държавите членки, след което отправя специфични за всяка държава препоръки в областта на БИП/БФТ, които се приемат от Съвета. С оглед отстраняването на някои от основните пропуски в системата на ЕС за БИП/БФТ Комисията подпомага държавите членки при осъществяването на необходимите реформи чрез своята Програма за подкрепа на структурните реформи. Към тези пропуски спадат недостатъчен персонал на компетентните органи, слабости при прилагането на подхода, основан на анализ на риска, и ограничаване на рисковете от злоупотреби с фиктивни дружества и схеми за предоставяне на „златни визи“ и гражданство.

Европейски банков орган (ЕБО)

Мандатът на ЕБО беше наскоро разширен с Регламент (ЕС) 2019/2175 (16), с който на ЕБО бе възложена задачата да ръководи, координира и наблюдава усилията, полагани от всички доставчици на финансови услуги и компетентни органи в ЕС при борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма. ЕБО бе също така оправомощен да създаде общоевропейска база данни с рискове и надзорни мерки в областта на БИП/БФТ, да извършва оценки на риска по отношение на компетентните органи и при необходимост да изисква от органите да разследват и евентуално да предприемат действия по отношение на отделни финансови институции. Комисията очаква ЕБО да използва пълноценно по-широките си правомощия, по-специално когато разследва дали даден национален надзорен орган е нарушил правото на Съюза при изпълнението на своите задачи. ЕБО вече започна да извършва прегледи на изпълнението и през февруари 2020 г. публикува първия си доклад (17). В него се посочват редица предизвикателства и се констатира, че „подходите, възприети от компетентните органи по отношение на банковия надзор в областта на БИП/БФТ, не винаги са били ефективни“.

Както е посочено в раздел IV, със създаването на надзорен орган на равнище ЕС ще се подобри спазването на правилата. Това ще гарантира на първо място предприемането на подходящи действия за предотвратяване на изпирането на пари, а когато това не може да бъде постигнато — и налагането на ефективни санкции. За да се гарантира ефективното прилагане на единната нормативна уредба, новият надзорен орган на равнище ЕС ще бъде устроен така, че да разполага с необходимите компетенции в областта на БИП/БФТ, капацитет и правомощия за провеждане на разследвания, както и със структурата за вземане на решения за по-ефективно въвеждане на правилата и предприемане на превантивни действия при възникването на подозрения. Комисията е на мнение, че проверките на място за оценка на ефективността на рамката за БИП/БФТ в държавите членки ще бъдат от решаващо значение за постигането на високи стандарти за качество в целия Съюз.

| Комисията ще продължи да гарантира пълното и точно транспониране на правилата за БИП/БФТ и през второто тримесечие на 2020 г. ще предложи специфични за всяка държава препоръки в областта на БИП/БФТ. |
| --- |

Комисията ще продължи да гарантира пълното и точно транспониране на правилата за БИП/БФТ и през второто тримесечие на 2020 г. ще предложи специфични за всяка държава препоръки в областта на БИП/БФТ.

III.   Изготвяне на по-ефективна нормативна уредба

Правната рамка на ЕС има широк обхват. Попадащите в него т.нар. задължени субекти (18) и списък на първоначалните престъпления бяха постепенно разширявани, като бе акцентирано върху действителните собственици и подхода, основаващ се на анализ на риска, и до голяма степен бяха премахнати пречките пред комуникацията и сътрудничеството между съответните органи. Тази рамка осигурява на държавите членки цялостна регулаторна среда за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

Настоящият подход към законодателството на ЕС обаче доведе до разнородно прилагане на рамката в държавите членки и отчасти до установяването на допълнителни изисквания, надхвърлящи наложените от правото на ЕС. Примери за такива мерки са определянето на допълнителни задължени субекти като платформите за колективно финансиране и търговците на диаманти, предоставянето на правомощия на ЗФР да замразяват активи и въвеждането на ограничения по отношение на плащанията в брой (19). Това е причина за разпокъсаната законодателна среда в ЕС, която създава допълнителни разходи и пречки за лицата, предоставящи трансгранични услуги, или регулаторен арбитраж, при който предприятията регистрират своята дейност там, където правилата са по-либерални.

Недостатъчно подробно разяснените приложими правила и разпределение на отговорностите по отношение на трансграничните въпроси води до различни тълкувания на директивата в отделните държави членки. Недоброто сътрудничество между компетентните органи (ЗФР, надзорни органи, правоприлагащи, митнически и данъчни органи) — както в национален, така и в трансграничен план, създава потенциални „вратички“, които могат да бъдат използвани от престъпниците. Европейските надзорни органи освен това отбелязаха (20) , че различията в регулаторния подход към надзора и прилагането на основаващия се на анализ на риска подход възпрепятстват предоставянето на трансгранични услуги и увеличават разходите за предприятията, като същевременно се отразяват неблагоприятно върху доброто функциониране на рамката на ЕС за БИП/БФТ. Този проблем е особено актуален в областта на финансовите технологии и ЕБО препоръча на Комисията да хармонизира изискванията, които следва да се прилагат към дружествата в тази област (21), когато те пораждат рискове, свързани с изпирането на пари/финансирането на тероризма.

Законодателството на ЕС в областта на БИП/БФТ трябва да стане по-подробно и по-точно, а различията при неговото прилагане — да бъдат намалени. Някои допълнителни изисквания, наложени от държавите членки при транспонирането на Директивите за борба с изпирането на пари, биха могли обаче да допринесат за устойчивостта на рамката за БИП/БФТ и да бъдат включени в бъдещата нормативна уредба на ЕС. За да се ограничат различията в тълкуването и прилагането на правилата, някои части от ДБИП следва да станат пряко приложими разпоредби, установени в регламент. Към тях следва да спадат поне разпоредбите, с които се определя списъкът на задължените субекти, изискванията за комплексна проверка на клиента, вътрешният контрол, задълженията за докладване, както и разпоредбите относно регистрите на действителните собственици и централизираните механизми за банковите сметки. Следва да се помисли и върху по-хармонизиран подход към идентифицирането на видни политически личности. Особено внимание следва да се обърне на ефективността на системата, като се предоставят повече подробности относно структурата и задачите на надзора по отношение на всички задължени субекти и задачите на ЗФР (вж. следващите раздели). Интегрираната система на ЕС за БИП/БФТ ще се нуждае също от достатъчно подробна нормативна уредба, улесняваща прекия надзор.

Освен това по отношение на специфичните правила би могло да се постигне допълнителна хармонизация посредством правомощия за приемане на по-подробни правила чрез делегирани актове или актове за изпълнение с цел адаптиране към променящата се среда.

Обхватът на законодателството на ЕС трябва да бъде разширен предвид последиците от технологичните иновации и промените в международните стандарти. Усилията на международно равнище разкриват необходимостта от разширяване на обхванатите от правилата за БИП/БФТ сектори или субекти, както и от оценка на възможностите за тяхното прилагане спрямо доставчиците на услуги за виртуални активи, които все още не попадат в техния обхват (22). Други мерки могат да включват улесняване на използването на цифрови средства за идентификация и проверка на самоличността на клиента от разстояние, както и за установяване на делови взаимоотношения от разстояние или въвеждане на таван за големи плащания в брой. Освен това е необходимо да се осигури взаимосвързаност на централизираните механизми за банковите сметки в целия ЕС, за да се ускори достъпът на правоприлагащите органи и ЗФР до финансова информация и да се улесни трансграничното сътрудничество.

С оглед на ръста на свързаните с киберсигурността финансови престъпления и по-конкретно измами могат да се предвидят разпоредби, с които да се улеснят прилаганите от ЗФР административни мерки за замразяване и да се задължат финансовите институции да следват и изпълняват исканията за възстановяване. Допълнителни рискове произтичат от режимите за предоставяне на гражданство и право на пребиваване на инвеститори. Трябва да се обърне дължимото внимание на това как тези рискове могат да бъдат ограничени. Следва да се обърне внимание и на рисковите сектори, установени в рамките на наднационалната оценка на риска.

При работата по въвеждането на такива нови мерки ще е от значение да се сведе до минимум допълнителната финансова и административна тежест за държавите членки и задължените субекти и да се следва подход, основан на риска.

Изправени пред по-големи санкции за пропуски в БИП/БФТ, задължените субекти потърсиха начини за подобряване на спазването на изискванията — от насочване на допълнителни ресурси и създаване на широкообхватни програми за отстраняване на несъответствията до радикално преразглеждане на своите бизнес модели и отказ от някои продукти, клиенти или пазари, включително кореспондентски междубанкови отношения. Това може да доведе до нежелани последици при предоставянето на финансови услуги и финансирането на икономиката. Технологичните решения, които могат да спомогнат за подобряване на разкриването на съмнителни операции и дейности, трябва да отговарят на международните стандарти и стандартите на ЕС за БИП/БФТ и да бъдат в съответствие с другите правила на ЕС, в т.ч. правилата в областта на защитата на данните и антитръстовите правила.

Тъй като правилата на Съюза за БИП/БФТ нямат за цел да ограничават достъпа до законни финансови услуги, е необходима по-голяма яснота относно връзката между тези правила и други законодателни актове във финансовия сектор (23). Следва да се обърне внимание на това дали и при какви обстоятелства изпирането на пари или финансирането на тероризма би могло да доведе до обявяване на банка като проблемна или като такава, за която има вероятност да стане проблемна, и евентуално да задейства нейното преструктуриране съгласно Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките (24) или ликвидация съгласно обичайно производство по несъстоятелност, както и до необходимостта от възстановяване на средствата на вложителите. Директивата относно схемите за гарантиране на депозитите (25) може би се нуждае от по-ясни разпоредби с цел допълнително намаляване на риска средствата на вложителите, за които се подозира, че извършват дейности, свързани с изпирането на пари или финансирането на тероризма, да бъдат възстановени от схема за гарантиране на депозитите (СГД), като същевременно се изяснят функциите на СГД и други органи, имащи отношение в БИП/БФТ. Допълнително проучване е необходимо също и за това как да се съгласува задължението всеки клиент да може да получи основна сметка по Директивата относно платежните сметки (26) и задължението във връзка с БИП/БФТ за прекратяване на деловите взаимоотношения, когато задължените субекти имат подозрения за клиентите или не могат да получат актуализирана информация за тях. И накрая, ще бъде необходим преглед, за да се прецени доколко са подходящи категориите доставчици на платежни услуги, понастоящем обхванати от законодателството в областта на БИП/БФТ.

Нормативните актове в областта на финансовите услуги биха могли да бъдат допълнително развити, за да се гарантира, че органите за пруденциален надзор имат конкретни задължения да споделят информация със своите партньори в областта на БИП/БФТ. Тестовете за „квалификация и надеждност“, изисквани от законодателството в областта на финансовите услуги, следва да налагат по-строги стандарти по отношение на БИП/БФТ.

Законодателството на ЕС в областта на защитата на данните трябва да се спазва стриктно от задължените субекти, когато получават достъп до необходимата за извършване на комплексна проверка на клиента информация, и от публичните органи, които обменят информация помежду си, включително извън ЕС. Например, предоставянето на достъп на задължените субекти до определени публични регистри би могло да породи опасения относно защитата на данните. Затрудненията във връзка с осигуряване на спазването на правилата за защита на данните и поверителността бе споменато и в рамките на информацията, обменяна между компетентните органи. Тези въпроси следва да бъдат надлежно проучени.

| Въз основа на задълбочена оценка на въздействието Комисията ще представи през първото тримесечие на 2021 г. законодателни предложения за изготвяне на единна нормативна уредба в областта на БИП/БФТ. |
| --- |

Въз основа на задълбочена оценка на въздействието Комисията ще представи през първото тримесечие на 2021 г. законодателни предложения за изготвяне на единна нормативна уредба в областта на БИП/БФТ.

IV   Въвеждане на надзор на БИП/БФТ на равнище на ЕС

Надзорът е в основата на ефективна рамка за БИП/БФТ. Значението на подходящия надзор беше потвърдено в пакета за борба с изпирането на пари от юли 2019 г. Извършеният в него анализ на няколко случая на изпиране на пари разкри съществени недостатъци по отношение на осъществяваното от кредитните институции управление на риска и наблюдението върху тях — както от съответните органи в областта на БИП/БФТ, така и от органите, упражняващи пруденциален надзор. В същото време неотдавнашните случаи на предполагаемо изпиране на пари, които бяха разкрити от разследващите медии, също така показват недостатъци в надзора на нефинансовите субекти.

Тези основни проблеми са следствие както на структурата на надзорната рамка, така и на нейното прилагане. Понастоящем надзорът в рамките на ЕС за БИП/БФТ се извършва от държавите членки. Поради значителните различия в посветените на тази задача човешки и финансови ресурси, умения и приоритети, качеството и ефективността на този надзор са разпределени неравномерно в ЕС. Съюзът не разполага с достатъчно ефективни мерки за справяне със случаите на БИП/БФТ с трансгранично проявление. Рамката на ЕС за БИП/БФТ е толкова силна, колкото най-слабото ѝ звено, а провалът на отделен национален компетентен орган създава рискове за целия единен пазар. Вследствие на това се накърнява репутацията на ЕС като цяло и той търпи финансови и икономически щети.

ЕС не може да си позволи да изчака появата на нови проблеми, преди да изгради ефективна надзорна система за БИП/БФТ, която да спомага за гладкото функциониране на единния пазар и банковия съюз. Висококачественият надзор за БИП/БФТ в целия ЕС е задължителен, за да се възстанови доверието сред неговите граждани и по-широката международна общност.

Налице е ясна и доказана необходимост от въвеждане на интегрирана надзорна система за БИП/БФТ на равнището на ЕС, която да гарантира последователно и качествено прилагане на нормативната уредба в областта на БИП/БФТ в целия ЕС и да насърчава ефективното сътрудничество между всички съответни компетентни органи. Секторите и разглежданите въпроси могат да се различават значително, но като източник на полезна информация може да послужи опитът, натрупан във връзка със създаването и функционирането на съществуващите механизми на равнище ЕС с възложени централизирани надзорни задачи — като например единния надзорен механизъм, Единния съвет за преструктуриране и Европейската система за финансов надзор.

Създаването на надзорна система за БИП/БФТ на равнище ЕС — като част и в допълнение към националните системи, ще противодейства на разпокъсаността на надзора, гарантира хармонизираното изпълнение на правилата за БИП/БФТ в ЕС и ефективното им прилагане, ще осигурява подкрепа за надзорните дейности на място и ще гарантира постоянен поток от информация по отношение на текущите мерки и установените съществени недостатъци. Националните надзорни органи ще продължат да бъдат основен елемент на тази система и да отговарят за по-голямата част от текущия надзор. Приоритет представлява изграждането на ядрото на тази система, а нейните функции, компетенции и взаимодействие с националните надзорни органи ще трябва да бъдат ясно определени в законодателно предложение.

Функции на надзорния орган за БИП/БФТ на равнище ЕС

На надзорния орган за БИП/БФТ на равнище ЕС ще трябва да бъдат предоставени много ясни правомощия за наблюдение и даване на указания на националните органи да изпълняват различни задачи, свързани с БИП/БФТ, и за засилване на координацията с надзорните органи от държави извън ЕС. Взаимодействието и съответните правомощия на ЕС и националните надзорни органи следва да бъдат определени чрез регламентиран процес.

Необходимостта от осигуряване на висококачествен надзор в трансграничните случаи и отстраняване на слабите звена в надзорната рамка на ЕС е основателна причина на орган на ЕС да бъдат възложени преки надзорни функции за БИП/БФТ по отношение на някои задължени субекти, за които този орган да има изключителна или съвместна отговорност Това включва възможност за преглед на вътрешните политики, процедури и механизми за контрол, както и за ефективното им прилагане от поднадзорните лица, заедно с преглед на документацията за сделки и клиенти. На надзорния орган на Съюза може да бъде възложено да осъществява — самостоятелно или съвместно с националния надзорен орган — надзор над ясно определени задължени субекти или видове дейности за определен период от време според степента на риск. Надзорният орган на ЕС ще осигури добавена стойност чрез наблюдение и оценка на рисковете в целия ЕС. Като се следва примерът от създаването на органи на ЕС, извършващи дейност в други области, надзорът на ЕС може да бъде извършван чрез механизъм, включващ решения — взети на равнище ЕС и прилагани от бюрата на ЕС в държавите членки.

Друг вариант може да бъде съчетаването на преки надзорни правомощия за някои видове задължени субекти, които да се извършват координирано с държавите членки, с правомощия за координация и надзор за други субекти. Комисията ще предложи надзорен механизъм, който е съобразен с принципите на пропорционалност и субсидиарност и съответства на съществуващата съдебна практика по отношение на правомощията, които могат да бъдат предоставени на агенциите на Съюза.

Обхват на надзора на равнище ЕС

Свързаните с изпирането на пари рискове възникват както в рамките на финансовия сектор, така и извън него, променят се във времето и се изместват от една държава членка в друга. За да се постигне по-ефективен надзор, е необходимо мандатът на надзорния орган на ЕС за БИП/БФТ да обхваща всички области на риска от самото начало, като се отчита сериозността на рисковете, пред които са изправени всички сектори. Това ще гарантира, че надзорният орган на ЕС разполага от самото начало с всички необходими инструменти за хармонизиране на практиките в целия ЕС и за осигуряване на надзор на високо равнище върху всички сектори. Като се има предвид сложността на задачите и големият брой задължени субекти в целия ЕС, надзорният орган за БИП/БФТ може също така да бъде изграден поетапно, което ще му позволи, утвърждавайки своята роля и доказвайки ефективността си, да обхване всички (финансови и нефинансови) сектори, за които важат задълженията за БИП/БФТ.

Като алтернатива, надзорният орган на ЕС може да отговаря пряко за финансовия сектор в рамките на интегрирана система с националния надзорен орган и да отговаря за непрекия надзор на нефинансовия сектор. Непрекият надзор на нефинансовия сектор ще позволи на органа на ЕС да се намесва, когато това се счита за необходимо, за да се осигури висококачествен надзор върху нефинансовия сектор в целия Съюз.

При други варианти, които предполагат по-тесен обхват, надзорният орган на ЕС ще е отговорен само за финансовите институции, в които се извършва най-голямата част от всички финансови операции. Централизирането на надзора в този сектор може да бъде постигнато по-лесно, тъй като той вече е до голяма степен регулиран и контролиран. При този вариант обаче ще останат слаби звена в надзорната рамка на ЕС, а ефективността на системата за БИП/БФТ няма да бъде гарантирана.

Във всички случаи основаният на риска подход за БИП/БФТ, заложен както в правото на Съюза, така и в международните стандарти, изисква установяването на рисковите фактори, свързани с ИП/ФТ, и разпределянето на надзорните ресурси въз основа на резултатите от специална оценка на риска. Надзорът на равнище ЕС трябва да бъде структуриран с оглед отчитането на риска и по-нататъшното развитие на експертния опит, натрупан в това отношение от националните надзорни органи.

На последно място, може да се проучи и въпросът дали на такъв надзорен орган следва да се възложат някои правомощия за наблюдение и подпомагане на изпълнението на мерките за замразяване на активи в рамките на ограничителните мерки (санкции) на ЕС във всички държави членки. Въпреки че разглежданите задачи и предизвикателства може да се различават в множество аспекти от мерките за БИП/БФТ и ограничителните мерки, съществуват и някои общи предизвикателства и полезни взаимодействия, които трябва да бъдат анализирани.

Кой орган на ЕС?

Задачата за осигуряване на надзор на равнище ЕС може да бъде поверена или на съществуваща агенция на ЕС, по-специално ЕБО, или на нов, създаден за целта орган.

Наскоро приетото законодателство възлага на ЕБО да ръководи, координира и наблюдава мерките за БИП/БФТ в целия ЕС по отношение на финансовите институции. Възлагането на ЕБО на допълнителни надзорни отговорности в областта на БИП/БФТ ще има ясни предимства по отношение на осигуряването на непрекъснатост и бързо изпълнение. При този вариант обаче ще е необходима също значителна реформа на ЕБО, както и натрупването на значителни знания и компетенции в областта на БИП/БФТ. Управлението на органа и процесите на вземане на решения ще трябва да бъдат преразгледани из основи, за да се гарантира, че надзорните решения се вземат винаги независимо и единствено в интерес на ЕС. Освен това той ще трябва да увеличи своя капацитет и правомощия за провеждане на разследвания. С оглед на неговия мандат и капацитет може да се окаже, че на равнището на ЕБО е трудно да бъде организиран надзорът над задължените субекти извън финансовия сектор.

Като алтернатива може да бъде създаден нов специален надзорен орган на ЕС за БИП, който да бъде компетентен по отношение на надзора върху задължените субекти както във финансовия, така и в нефинансовия сектор. Това би дало възможност за максимална гъвкавост при проектирането на система, съобразена с нуждите по отношение на организацията и управлението, с опростени и бързи процеси на вземане на решения, позволяващи бързо справяне с рисковете, както и полезни взаимодействия с механизма за координация и подпомагане на ЗФР (вж. следващия раздел). Възможно е обаче да отнеме повече време, преди новият орган да започне да функционира, разходите биха могли да бъдат сравнително по-високи, а трябва да бъдат отчетени и рисковете, свързани с изпълнението. Следва да се избегне рискът от ненужни припокривания и/или несъответствия с функциите на други надзорни органи, като ЕБО, в зависимост от задачите, които новият орган би получил.

Ключов фактор ще бъде отражението върху бюджета на всеки от вариантите. Особено в настоящия икономически контекст съществуват сериозни аргументи финансирането на надзорните дейности да бъде осигурено чрез вноски от поднадзорните субекти от частния сектор, както вече се процедира с няколко органа на ЕС.

| През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на надзорен орган за БИП/БФТ на равнище ЕС въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговите функции, обхват и структура. |
| --- |

През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на надзорен орган за БИП/БФТ на равнище ЕС въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговите функции, обхват и структура.

V.   Създаване на механизъм за координация и подпомагане на ЗФР

Според настоящата рамка на ЕС задължените субекти трябва да докладват на националните ЗФР всички съмнителни операции. Докладването от страна на задължените субекти и данните за паричните потоци, предоставени от митническите органи, представляват основата, на която ЗФР извършват финансови анализи, които след това се предават на правоприлагащи, надзорни и данъчни органи или на други ЗФР. Те се използват например от правоприлагащите органи при наказателни разследвания. Извършваният от ЗФР стратегически анализ на тенденциите и моделите е част от насоките и обратната информация, предоставяни на задължените субекти, като целта е да бъдат подпомогнати при определянето на моделите в областта на изпирането на пари и финансирането на тероризма.

Бяха установени редица слабости по отношение на начина, по който те прилагат правилата и си сътрудничат с други органи на национално равнище и в рамките на ЕС.

На местно ниво задължените субекти все още рядко използват образци за докладване, като те често са съобразени с нуждите на конкретни дружества (напр. банки). Редица ЗФР все още не разполагат с необходимите ИТ инструменти за ефективна обработка и анализ на информацията.

ЗФР са задължени да предоставят обратна информация на задължените субекти във връзка с докладваната от тях информация. Въпреки това тази обратна връзка все още не се използва пълноценно. Почти липсва обратна връзка, когато докладите на задължените субекти се отнасят до друга държава членка. Тази липса на обратна информация оставя задължените субекти без необходимите инструменти, за да коригират или насочват своите превантивни мерки.

Ограниченият обмен на информация между ЗФР и други компетентни органи буди голямо безпокойство с оглед на трансграничния характер на изпирането на пари и финансирането на тероризма. Например, митническите органи в ЕС редовно предоставят на ЗФР данни за паричните потоци, но много рядко получават от тях обратна информация, която е от решаващо значение за по-точния и ефективен анализ на риска.

Предизвикателствата във връзка с функционирането и хостинга на FIU.net — системата на ЕС за обмен на информация между ЗФР, също така изискват действия, като се има предвид, че тя е стар ИТ инструмент, който се нуждае от значително модернизиране по отношение както на софтуера, така и на хардуера, а също и от разработване на нови функции за по-добро сътрудничеството.

Повечето докладвани на ЗФР съмнителни операции имат трансграничен характер, но случаите на съвместен анализ продължават да са рядкост. Това води до липсващи връзки за идентифициране на трансграничните случаи. Необходими са съвременни механизми за анализиране на такава информация в трансграничен контекст, особено с оглед на все по-голямата сложност на случаите на изпиране на пари.

Роля на механизма за координация и подпомагане на равнище ЕС

Наличието на механизъм за координация и подпомагане на ЗФР на равнище ЕС ще спомогне за отстраняване на горепосочените слабости. Този механизъм ще поеме водещата роля за координиране на работата на националните ЗФР. Той следва да включва установяване на съмнителните операции с трансгранично измерение, съвместен анализ на трансграничните случаи, установяване на тенденции и фактори, свързани с оценката на рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризма на национално и наднационално равнище. Чрез механизма следва също така да се приемат или предлагат мерки или стандарти за изпълнение, както е предвидено в по-хармонизираните разпоредби на правилника относно задълженията на ЗФР за докладване и характеристиките, дейностите, сътрудничеството и образците на ЗФР, както и да се насърчават обученията и изграждането на капацитет в ЗФР. Механизмът за координация и подпомагане на равнище ЕС следва също така да подобри сътрудничеството между компетентните органи (ЗФР, надзорните органи, правоприлагащите, митническите и данъчните органи) както в национален, така и в трансграничен план, а също и със ЗФР от държави извън ЕС.

Ще бъде полезно да се изгради по-централен, основан на ИТ инструменти капацитет, който ще идентифицира съмнителните трансгранични операции и ще улесни установяването на тенденции.

В този контекст е от значение и надеждността на системата FIU.net, която понастоящем се управлява от Европол. Необходими са спешни инвестиции в нейното развитие, за да се преодолеят настоящите проблеми, затрудняващи обмена на информация и съпоставянето на данни. С оглед на планираното прехвърляне на техническото управление на системата от Европол следва да се намери подходящо и финансово осъществимо решение. В краткосрочен план Комисията ще поеме управлението на FIU.net, за да гарантира постоянното и непрекъснато функциониране на системата (27). В дългосрочен план би могло хостингът на FIU.net или на нова система да се възложи на механизма на ЕС за координация и подпомагане. Могат да бъдат разгледани и други подходящи решения.

Орган, отговорен за механизма за координация и подпомагане на равнище ЕС

Отговорността за изграждането на механизъм за подпомагане и координация на ЗФР ще зависи от предвидената за този механизъм роля.

В съответствие с целта за широко приложение на този механизъм за координация и подпомагане, в чийто обхват попадат всички анализирани по-горе елементи, неговото управление може да бъде поето от съществуваща агенция на ЕС или от нов специален орган. В случай че бъде създаден нов надзорен орган на ЕС, на него може да бъде поверена задачата да управлява и този механизъм. За тази цел следва да се отбележи, че понастоящем в ЕС дванадесет ЗФР изпълняват надзорни функции поне и по отношение на нефинансовия сектор, докато някои от тях имат такива функции по отношение на всички сектори.

При по-ограничено прилагане на механизма за координация и подпомагане ще бъдат коригирани някои от установените недостатъци, но няма да бъде постигнат ефективен механизъм за координация и подпомагане на равнище ЕС. При тези обстоятелства могат да бъдат предвидени няколко варианта. Например, ако задачите се ограничават до изготвянето на проекти на регулаторни стандарти и насоки, това би могло да се постигне чрез преобразуване на платформата за ЗФР — понастоящем неформален комитет на Комисията, в комитет по комитология, като резултатите от неговата дейност ще бъдат приемани от Комисията чрез делегирани актове или актове за изпълнение. Алтернативна възможност би могло да представлява официална мрежа на ЗФР със собствен мандат и задачи.

Независимо от формата на механизма за координация и подпомагане, неговото управление и процесите на вземане на решения следва да бъдат достатъчно независими, като същевременно действа като мрежа на националните ЗФР с център на ЕС.

| През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на механизъм на ЕС за координация и подпомагане въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговата роля и структура. През четвъртото тримесечие на 2020 г. Комисията ще поеме управлението на FIU.net. |
| --- |

През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на механизъм на ЕС за координация и подпомагане въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговата роля и структура. През четвъртото тримесечие на 2020 г. Комисията ще поеме управлението на FIU.net.

VI.   Спазване на разпоредбите на наказателното право на равнището на Съюза и обмен на информация

Няколко законодателни инструмента и институционални договорености улесняват прилагането на разпоредбите на наказателното право и обмена на информация на равнище ЕС.

С приетите наскоро мерки бяха отстранени пропуските в определението и санкционирането на изпирането на пари в целия ЕС и бе улеснено съдебното и полицейското сътрудничество (28). Комисията ще следи за тяхното своевременно транспониране и прилагане. Увеличено бе също така използването на финансова информация за тежки престъпления, като на правоприлагащите органи бе предоставен пряк достъп до централизирания механизъм за банковите сметки, при същевременно подобряване на сътрудничеството между правоприлагащите органи, ЗФР и Европол във връзка с такива тежки престъпления (29). Тези мерки ще ускорят наказателните разследвания и ще позволят на органите да се борят по-ефективно с трансграничната престъпност. Взаимосвързаността на централизираните механизми за банковите сметки в целия ЕС ще ускори достъпа на правоприлагащите органи и ЗФР до финансова информация и ще улесни трансграничното сътрудничество, като при всички случаи следва да включва и правоприлагащите органи. Тази взаимосвързаност следва да се счита за приоритетен въпрос.

Бяха установени основни стандарти за възстановяването на постъпленията от престъпна дейност (30). През 2020 г. Комисията ще публикува доклад, в който ще представи преглед на прилагането на тези правила и ще посочи начини за подобряване на ролята на службите за възстановяване на активи. Новите мерки, които ще започнат да се прилагат от декември 2020 г. (31), ще улеснят трансграничното възстановяване на активи и ще ускорят и опростят обезпечаването и конфискацията на активи от престъпна дейност в целия ЕС.

В същото време е особено важно да се изгради капацитет на равнище ЕС за разследване и наказателно преследване на финансови престъпления.

С новия Европейски център за финансова и икономическа престъпност (EFECC), който следва да започне да функционира през 2020 г., Европол увеличи усилията си за справяне с икономическата и финансовата престъпност. Посредством EFECC всички механизми в сферата на финансовото разузнаване и икономическата престъпност ще бъдат концентрирани в един субект в рамките на Европол, като се цели засилване на оперативната ефективност, повишаване на оперативната видимост и подобряване на възможностите за управление и финансиране на заинтересованите страни. Комисията напълно подкрепя създаването на EFECC и счита, че така се изтъква важността на финансовите разследвания за всички видове престъпления, попадащи в мандата на Европол.

Комисията счита, че този център би могъл да действа като естествен партньор на механизма за подпомагане и координация на ЗФР и двата субекта могат да разработят решения за засилване на обмена на информация, особено при трансгранични случаи.

За да се подобри разследването и наказателното преследване на случаите на изпиране на пари в целия ЕС, Комисията финансира (32) Оперативната мрежа за борба с изпирането на пари, която свързва съответните правоприлагащи органи. Мрежата улеснява трансграничните финансови разследвания и има глобален обхват. Нейната дейност следва да бъде разширена и насърчавана, като мрежата трябва да разполага с оперативен бюджет, използван при разследването на конкретни случаи. Всички държави — членки на ЕС, следва да се присъединят към нея. Освен това държавите членки следва да продължат да използват подкрепата на Евроюст при трансграничното сътрудничество във връзка с наказателните преследвания за изпиране на пари. И накрая Европейската прокуратура, която трябва да започне своята дейност в края на 2020 г., ще има правомощия да разследва и преследва изпирането на пари, свързано с престъпления против бюджета на ЕС.

Съществуват и други възможности за засилване и насърчаване на обмена на информация между всички компетентни органи (ЗФР, надзорните органи, правоприлагащите, митническите и данъчните органи) както в национален, така и в трансграничен план.

Във връзка с по-доброто използване на финансовото разузнаване следва да се насърчава ролята на публично-частните партньорства (ПЧП), доколкото е възможно, тъй като в някои случаи естеството на информацията може да ограничава възможностите за нейното споделяне, което трябва да бъде съобразено със законодателството за защита на данните. ПЧП включват обмен на информация между правоприлагащите органи, ЗФР и частния сектор. Тези партньорства могат да бъдат под различна форма. Някои от тях са ограничени до обмен на информация — между ЗФР/правоприлагащите органи и задължените субекти — относно типологии и тенденции. При други правоприлагащите органи споделят със задължените субекти оперативна информация относно заподозрени лица с цел наблюдение на техните операции. При всяко споделяне на информация, съдържаща лични данни, трябва да бъде спазвано изцяло законодателството за защита на данните и зачитани мандатите на съответните органи.

Съгласно настоящата рамка на ЕС за БИП/БФТ ЗФР трябва да споделят с частния сектор информация за типологиите и тенденциите. Това задължение може да бъде пояснено и разширено с оглед насърчаването на някои видове ПЧП и подобряването на обмена на информация. В същото време, поради различията в правните рамки и практическите договорености между държавите членки, Комисията счита, че е особено важно да разполагаме с насоки и добри практики за ПЧП по отношение най-вече на антитръстовите норми, мерките и ограниченията във връзка със защитата на данните и гаранциите на основните права.

| До първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще издаде насоки относно ПЧП. Що се отнася до аспектите на ПЧП, свързани със защитата на данните, Комисията ще разгледа възможността да поиска становище от Европейския комитет по защита на данните. Ще бъдат разгледани варианти за укрепване на оперативната мрежа за борба с изпирането на пари и за засилване на националния и трансграничния обмен на информация между всички компетентни органи. |
| --- |

До първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще издаде насоки относно ПЧП. Що се отнася до аспектите на ПЧП, свързани със защитата на данните, Комисията ще разгледа възможността да поиска становище от Европейския комитет по защита на данните. Ще бъдат разгледани варианти за укрепване на оперативната мрежа за борба с изпирането на пари и за засилване на националния и трансграничния обмен на информация между всички компетентни органи.

VII.   Укрепване на международното измерение на рамката за БИП/БФТ

Изпирането на пари и финансирането на тероризма са глобални заплахи, с които ЕС е решен да се бори в сътрудничество с международните си партньори. Налагайки стандарти, които се използват по целия свят, FATF е водеща инстанция в борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма в световен мащаб. Комисията участва активно в работата на FATF, като се придържа към ангажимента за прилагане на стандартите на FATF и насърчаване на глобалното им спазване. Новият цялостен подход към борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, от който ЕС се нуждае, изисква обаче ЕС да играе по-централна роля на при определянето на такива международни стандарти.

От името на ЕС Комисията одобри новия мандат на FATF (33) и възнамерява да играе основна роля за утвърждаването на световни стандарти, които са не по-малко строги от стандартите на ЕС в ключови области. Пример в това отношение е прозрачността относно действителните собственици, където ЕС възприе амбициозен подход за справяне с рисковете вследствие на непрозрачни структури. Аналогично, Комисията ще подкрепи активно усилията за справяне с новите и нововъзникващите рискове в световен мащаб. За постигането на успех е от съществено значение ЕС да заема единна позиция в рамките на FATF. Това би могло да се стане, като в съответствие с разпоредбите на Договора се възложи на Комисията задачата да представлява Европейския съюз във FATF. Като първа стъпка следва да се създаде механизъм за засилена координация между Комисията и държавите членки, за да могат представителите на ЕС да изразяват съгласувани позиции в рамките на FATF.

Извършените от FATF взаимни оценки спомагат за по-доброто спазване на международните стандарти в световен мащаб, тъй като партньорският натиск продължава да бъде основен двигател на промяната. Досега при оценките на нормативните уредби за БИП/БФТ на държавите — членки на ЕС, не беше отчетен в достатъчна степен наднационалният характер на правилата на ЕС. Този въпрос ще придобие по-голямо значение, ако бъдат въведени нови структури, като например надзор на равнище на ЕС за БИП/БФТ и механизъм за координация и подпомагане на ЗФР. Целта на Комисията е да гарантира, че стандартите се оценяват по един и същи начин, когато се прилагат на равнище ЕС. В този контекст може да се обмисли дали правилата на ЕС да бъдат оценявани от FATF на равнище ЕС.

С оглед защитата на финансовата система на ЕС Комисията трябва също така да продължи да прилага автономна политика по отношение на трети държави. Задължените субекти трябва да предприемат мерки за ограничаване на риска въз основа на рисковите фактори, свързани с географското разположение, и други приложими рискови фактори. От тях се изисква също така да бъдат особено бдителни по отношение на сделки или делови взаимоотношения, включващи държави със стратегически слабости в нормативните уредби за БИП/БФТ. Съгласно 5ДБИП от Комисията се изисква да изгради автономен капацитет за идентифициране на държавите, в които се наблюдават такива стратегически слабости (34).

Като използва независима методика, при която надлежно се отчита полезните взаимодействия с процеса на съставяне на списъци на FATF, засиления диалог с трети държави в рамките на сътрудничество с Европейската служба за външна дейност и тесните консултациите с експерти от държавите членки, Комисията ще определи държавите, които представляват конкретна заплаха за финансовата система на Съюза. Съгласно преразгледаната методика (35), която се публикува едновременно с настоящия план за действие, при този процес Комисията, в сътрудничество с ЕСВД, ще си взаимодейства с трети държави, в които при предварителен преглед са установени недостатъци, с оглед разработването, когато е възможно, на план за действие в отговор на тези опасения. За да приключи своите оценки, след периода на наблюдение Комисията ще оцени напредъка в изпълнението на тези ангажименти.

Списъкът на ЕС с високорискови трети държави представлява ключов инструмент за задължените субекти и публичните органи, но може да има и последици извън рамката за БИП/БФТ. Комисията се ангажира да следи дали подобни списъци влияят върху решенията за еквивалентност (36) и да гарантира, че се прилагат подходящи предпазни мерки по отношение на финансовите инструменти в съответствие с член 155 от Финансовия регламент (37).

Опитът, натрупан в процеса на съставяне на списъци на ЕС и създаването на нови функции за БИП/БФТ на равнището на ЕС, може да доведе до преразглеждане на подхода към рисковете, произтичащи от трети държави. Като неин член Комисията следва да продължи да следва призива на FATF за действия за справяне с рисковете, произтичащи от трети държави, както и да запази капацитета си да прилага — независимо от FATF, подходящи мерки съгласно изискванията на международните стандарти. В този контекст надзорният орган на равнище ЕС би могъл да допринесе за ограничаване на рисковете, произтичащи от трети държави, като разработва подходящи мерки за ограничаване на риска по отношение на задължените субекти в зависимост от вида и сериозността на установените слабости. Това ще включва разработване на по-подробни и основани на риска мерки за справяне с рисковете, произтичащи от рамката за БИП/БФТ на други юрисдикции. Този процес може също така да бъде допълнен с подход на база операции, като се има предвид, че нито една юрисдикция не е защитена срещу нововъзникващи рискове, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма. По подобен начин функцията за координиране и подпомагане на ЗФР би могла да бъде особено полезна за идентифициране на нови тенденции и рискове, свързани с трети държави, както и на евентуалните проблеми при международното сътрудничество.

Като част от този набор от мерки за управление на външните рискове Комисията разработва технически механизъм (38) за предоставяне на техническа помощ на трети държави, за да повишат капацитета си и да преодолеят слабостите в националните си рамки за БИП/БФТ. В качеството си на един от основните международни донори в тази област и въз основа на обширната си дипломатическа мрежа ЕС ще използва този капацитет за укрепване на пречките срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма в световен мащаб. Търговската политика също така допринася за разработването на подходящи предпазни мерки по отношение на инвестициите (39) и търговските потоци. Комисията ще поиска ангажименти от търговските партньори на ЕС във връзка с изпълнението на мерки за БИП/БФТ и ще запази възможността за регулаторни действия, в случай че финансовата система на ЕС бъде изправена пред рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризъм.

| Заедно с настоящия план за действие се публикува нова методика за оценка на високорискови трети държави. Комисията ще продължи да работи с държавите членки и ще участва по активно във FATF, за да може ЕС да играе по-важна роля в световен мащаб. |
| --- |

Заедно с настоящия план за действие се публикува нова методика за оценка на високорискови трети държави. Комисията ще продължи да работи с държавите членки и ще участва по активно във FATF, за да може ЕС да играе по-важна роля в световен мащаб.

VIII.   Перспективи: пътна карта

Както е подробно описано в настоящия план за действие, Комисията ще предложи няколко мерки за укрепване на рамката за БИП/БФТ. Ще бъде изготвена оценка на въздействието, включително върху основните права и най-вече правото на защита на личните данни, за да се оценят различните варианти по отношение на законодателните промени:

| Действие | Средства | График |
| --- | --- | --- |
| Ефективно прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ | Производства за установяване на нарушения / съдебни производства
  Проучване на прилагането на 4ДБИП
  3-та наднационална оценка на риска
  Работа по свързването на регистрите на действителните собственици
  Специфични за всяка държава препоръки / европейски семестър
  Текуща работа на ЕБО | Всички мерки вече се изпълняват |
| Укрепване и развиване на единната нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ | Законодателно предложение:






  — | набелязване на областите, които да бъдат обхванати в регламент, заедно с изменена директива |

Действие

Средства

График

Ефективно прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ

Производства за установяване на нарушения / съдебни производства

Проучване на прилагането на 4ДБИП

3-та наднационална оценка на риска

Работа по свързването на регистрите на действителните собственици

Специфични за всяка държава препоръки / европейски семестър

Текуща работа на ЕБО

Всички мерки вече се изпълняват

Укрепване и развиване на единната нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ

Законодателно предложение:

—

набелязване на областите, които да бъдат обхванати в регламент, заедно с изменена директива

| — | определяне на нови области, които да бъдат уредени на равнището на ЕС |
| --- | --- |

—

определяне на нови области, които да бъдат уредени на равнището на ЕС

| — | установяване на необходимите изменения по отношение на друго действащо законодателство |
| --- | --- |

—

установяване на необходимите изменения по отношение на друго действащо законодателство

Първото тримесечие на 2021 г.

Въвеждане на надзор на равнище на ЕС за БИП/БФТ

Законодателно предложение

Първото тримесечие на 2021 г.

Създаване на механизъм за подпомагане и сътрудничество на ЗФР

Законодателно предложение

Първото тримесечие на 2021 г.

Прехвърляне на техническото управление на FIU.net към Комисията

Четвъртото тримесечие на 2020 г.

Наказателно правоприлагане и обмен на информация

Създаване на EFECC

Второто тримесечие на 2020 г.

Насоки относно ПЧП и евентуално становище относно защитата на данните на Европейския комитет по защита на данните

Първото тримесечие на 2021 г.

Наблюдение на транспонирането и прилагането на директивите относно наказателното право и сътрудничеството в областта на правоприлагането

Варианти за подобряване на националния и трансграничния обмен на информация между всички компетентни органи

Засилване на международното измерение

Усъвършенствана методика на Комисията за идентифициране на високорисковите трети държави

Първото тримесечие на 2020 г.

Делегирани актове

По целесъобразност (предварителен план за 2020 г.: първо, трето и четвърто тримесечие)

Комисията би желала да получи становища на заинтересованите страни относно бъдещите стъпки, изложени в настоящия план за действие, и ги приканва да дадат своя принос до 29 юли 2020 г., като отговорят на въпросника, достъпен на уебсайта „Споделете мнението си“.

---

(1)  Европол, „Спекула по време на пандемия: как престъпниците се възползват от кризата с COVID-19“ (Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis), март 2020 г. Европейският банков орган също така напомни на кредитните и финансовите институции значението на ефективните системи и механизми за контрол и поиска от компетентните органи да ги подкрепят в това отношение. Вж. „Декларация на ЕБО относно действията за намаляване на рисковете от финансови престъпления по време на пандемията от COVID-19“ (EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic).

(2)  Съдът признава, че целта на борбата с изпирането на пари е свързана със защитата на обществения ред и може да обоснове ограничение на основните свободи, гарантирани от Договора, включително свободното движение на капитали. Ограниченията трябва да са пропорционални (вж. Jyske Bank Gibraltar, C 212/11 и LHU Zeng, C- 190/17).

(3)  FATF е междуправителствен орган, който определя стандарти и насърчава ефективното прилагане на мерки за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма. Членове на FATF са Комисията, 14 държави — членки на ЕС, и 2-те членуващи в ЕИП държави от ЕАСТ, а 13 държави членки участват в регионалната организация Moneyval.

(4)  Директива (ЕС) 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за изменение на Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма и за изменение на директиви 2009/138/ЕО и 2013/36/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 43).

(5)  Регламент (ЕС) 2019/2175 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) No 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), Регламент (ЕС) No 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), Регламент (ЕС) No 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), Регламент (ЕС) No 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти, Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове и Регламент (ЕС) 2015/847 относно информацията, придружаваща преводите на средства (ОВ L 334, 27.12.2019 г., стр. 1).

(6)  Регламент (ЕС) 2018/1672 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно контрола на паричните средства, които се внасят в Съюза или се изнасят от него, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1889/2005 (ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 6).

(7)  Директива (ЕС) 2019/878 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на освободените субекти, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност, възнагражденията, надзорните мерки и правомощия и мерките за запазване на капитала (ОВ L 150, 7.6.2019 г., стр. 253).

(8)  Директива (ЕС) 2019/1153 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за установяване на правила, с които се улеснява използването на финансова и друга информация за предотвратяването, разкриването, разследването или наказателното преследване на определени престъпления, и за отмяна на Решение 2000/642/ПВР на Съвета (ОВ L 186, 11.7.2019 г., стр. 122).

(9)  Директива (ЕС) 2018/1673 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. за борба с изпирането на пари по наказателноправен ред (ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 22).

(10)  Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 г. относно защитата на лица, подаващи сигнали за нарушения на правото на Съюза (ОВ L 305, 26.11.2019 г., стр. 17).

(11)  COM(2019) 360 final.

(12)  Резолюция на Европейския парламент от 19 септември 2019 г. относно прилагането на законодателството на Съюза за борба с изпирането на пари (2019/2820(RSP)).

(13)  Заключения на Съвета от 5 декември 2019 г. относно стратегическите приоритети в борбата с изпирането на пари и с финансирането на тероризма (14823/19).

(14)  Както бе подчертано при последната оценка на риска на наднационално равнище на Съюза в Доклада на Комисията относно оценката на рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризъм, които оказват въздействие върху вътрешния пазар и се отнасят до презгранични дейности, COM (2019) 370 final.

(15)  Член 65, параграф 1 от 4ДБИП.

(16)  Виж бележка под линия 5.

(17)  Доклад на ЕБО относно подходите на компетентните органи по отношение на банковия надзор в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, EBA/Rep/2020/06.

(18)  Освен по отношение на финансовия сектор, практикуващите юристи и счетоводителите, рамката на ЕС се прилага също така за агенти по недвижими имоти, услуги в областта на хазарта, лица, търгуващи със стоки, доставчици, занимаващи се с обменни услуги между виртуални и фиатни валути, доставчици на портфейли, които предлагат попечителски услуги, лица, търгуващи с произведения на изкуството.

(19)  Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно ограниченията на плащанията в брой, COM(2018) 483 final. Възможностите за допълнителна целенасочена оценка в тази област ще бъдат проучени през 2021 г.

(20)  Съвместно становище на ЕНО относно рисковете, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма, които засягат финансовия сектор на Европейския съюз, 4 октомври 2019 г.

(21)  Доклад на ЕБО относно потенциалните пречки пред трансграничното предлагане на банкови и платежни услуги, 29 октомври 2019 г.

(22)  FATF определя виртуалните активи като цифрови изражения на стойност, които може да бъдат цифрово продадени или прехвърлени и които може да се използват за платежни или инвестиционни цели. Виртуалните активи не включват цифровите изражения на фиатни валути, ценни книжа и други финансови активи, които вече са обхванати от стандартите на FATF.

(23)  Вж. също съобщението в работната програма на Комисията, че Комисията ще предложи законодателна рамка относно криптоактивите.

(24)  Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190).

(25)  Директива 2014/49/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно схемите за гарантиране на депозити (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 149).

(26)  Директива 2014/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно съпоставимостта на таксите по платежните сметки, прехвърлянето на платежни сметки и достъпа до платежни сметки за основни операции (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 214).

(27)  При надлежно отчитане на естеството на съответната информация.

(28)  Виж бележка под линия 9.

(29)  Виж бележка под линия 8.

(30)  Директива 2014/42/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 3 април 2014 г. за обезпечаване и конфискация на средства и облаги от престъпна дейност в Европейския съюз (OВ L 127, 29.4.2014 г., стр. 39).

(31)  Регламент (ЕС) 2018/1805на Европейския парламент и на Съвета от 14 ноември 2018 г. относно взаимното признаване на актове за обезпечаване и конфискация (ОВ L 303, 28.11.2018 г., стр. 1).

(32)  Средства на инструмента „ФВС — Полиция“.

(33)  Одобрен на 12 април 2019 г. от министрите и представителите, участващи в Специалната група за финансови действия (FATF).

(34)  Виж https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022

(35)  SWD(2020)99.

(36)  Вж. COM(2019) 349 final, 29.7.2019 г.

(37)  Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 г. за финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 193, 30.7.2018 г., стр. 1).

(38)  Глобален инструмент на ЕС за финансиране на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

(39)  Виж Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79I, 21.3.2019 г., стр. 1).

---

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/34

---

АДМИНИСТРАТИВНА КОМИСИЯ ЗА КООРДИНАЦИЯ НА СИСТЕМИТЕ ЗА СОЦИАЛНА СИГУРНОСТ СРЕДНИ РАЗХОДИ ЗА ОБЕЗЩЕТЕНИЯ В НАТУРАO

(2020/C 164/07)

СРЕДНИ РАЗХОДИ ЗА ОБЕЗЩЕТЕНИЯ В НАТУРА — 2017 г.

Прилагане на член 64 от Регламент (ЕО) No 987/2009 (1)

| I. | Подлежащите на възстановяване суми по отношение на обезщетенията в натура, предоставени през 2017 г. на членове на семейството, които не пребивават в същата държава членка, в която пребивава осигуреното лице, в съответствие с посоченото в член 17 от Регламент (ЕО) No 883/2004 (2), ще се определят въз основа на следните средни разходи: | Възрастова група | Годишни | Нетни месечни
  х = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Кипър | под 20 години | 335,08 EUR | 22,34 EUR |
| 20—64 години | 345,86 EUR | 23,06 EUR |
| 65 и повече години | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR |
| Норвегия | под 20 години | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK |
| 20—64 години | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK |
| 65 и повече години | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK |

I.

Възрастова група

Годишни

Нетни месечни

х = 0,20

Кипър

под 20 години

335,08 EUR

22,34 EUR

20—64 години

345,86 EUR

23,06 EUR

65 и повече години

1 457,97 EUR

97,20 EUR

Норвегия

под 20 години

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

20—64 години

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

65 и повече години

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

| II. | Подлежащите на възстановяване суми по отношение на обезщетенията в натура, предоставени през 2017 г. на пенсионери и на членове на тяхното семейство съгласно предвиденото в член 24, параграф 1 и членове 25 и 26 от Регламент (ЕО) No 883/2004, ще се определят въз основа на следните средни разходи: | Възрастова група | Годишни | Нетни месечни x = 0,20 | Нетни месечни
  х = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Кипър | под 20 години | 335,08 EUR | 22,34 EUR | 23,74 EUR |
| 20—64 години | 345,86 EUR | 23,06 EUR | 24,50 EUR |
| 65 и повече години | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR | 103,27 EUR |
| Норвегия | под 20 години | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK | 1 513,47 NOK |
| 20—64 години | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK | 2 635,54 NOK |
| 65 и повече години | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK | 8 860,48 NOK |

II.

Възрастова група

Годишни

Нетни месечни x = 0,20

Нетни месечни

х = 0,15  (3)

Кипър

под 20 години

335,08 EUR

22,34 EUR

23,74 EUR

20—64 години

345,86 EUR

23,06 EUR

24,50 EUR

65 и повече години

1 457,97 EUR

97,20 EUR

103,27 EUR

Норвегия

под 20 години

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

1 513,47 NOK

20—64 години

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

2 635,54 NOK

65 и повече години

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

8 860,48 NOK

СРЕДНИ РАЗХОДИ ЗА ОБЕЗЩЕТЕНИЯ В НАТУРА — 2018 г.

Прилагане на член 64 от Регламент (ЕО) No 987/2009

| I. | Подлежащите на възстановяване суми по отношение на обезщетенията в натура, предоставени през 2018 г. на членове на семейството, които не пребивават в същата държава членка, в която пребивава осигуреното лице, в съответствие с посоченото в член 17 от Регламент (ЕО) No 883/2004, ще се определят въз основа на следните средни разходи: | Възрастова група | Годишни | Нетни месечни
  х = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Испания | под 20 години | 579,45 EUR | 38,63 EUR |
| 20—64 години | 844,45 EUR | 56,30 EUR |
| 65 и повече години | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR |

I.

Възрастова група

Годишни

Нетни месечни

х = 0,20

Испания

под 20 години

579,45 EUR

38,63 EUR

20—64 години

844,45 EUR

56,30 EUR

65 и повече години

4 540,59 EUR

302,71 EUR

| II. | Подлежащите на възстановяване суми по отношение на обезщетенията в натура, предоставени през 2018 г. на пенсионери и на членове на тяхното семейство съгласно предвиденото в член 24, параграф 1 и членове 25 и 26 от Регламент (ЕО) No 883/2004, ще се определят въз основа на следните средни разходи: | Възрастова група | Годишни | Нетни месечни x = 0,20 | Нетни месечни
  х = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Испания | под 20 години | 579,45 EUR | 38,63 EUR | 41,04 EUR |
| 20—64 години | 844,45 EUR | 56,30 EUR | 59,82 EUR |
| 65 и повече години | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR | 321,63 EUR |

II.

Възрастова група

Годишни

Нетни месечни x = 0,20

Нетни месечни

х = 0,15  (4)

Испания

под 20 години

579,45 EUR

38,63 EUR

41,04 EUR

20—64 години

844,45 EUR

56,30 EUR

59,82 EUR

65 и повече години

4 540,59 EUR

302,71 EUR

321,63 EUR

---

(1)  ОВ L 284, 30.10.2009 г., стр. 1.

(2)  ОВ L 166, 30.4.2004 г., стр. 1.

(3)  Намалението, което се прилага към месечната фиксирана сума, е равно на 15 % (x = 0,15) за пенсионерите и членовете на тяхното семейство, когато компетентната държава членка не е включена в приложение IV към Регламент (ЕО) No 883/2004 (в съответствие с член 64, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 987/2009).

(4)  Намалението, което се прилага към месечната фиксирана сума, е равно на 15 % (x = 0,15) за пенсионерите и членовете на тяхното семейство, когато компетентната държава членка не е включена в приложение IV към Регламент (ЕО) No 883/2004 (в съответствие с член 64, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 987/2009).

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 13.5.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 164/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 164/36

---

Публикация на единния документ, изменен вследствие на одобрението на несъществено изменение в съответствие с член 53, параграф 2, втора алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012

(2020/C 164/08)

Европейската комисия одобри това несъществено изменение в съответствие с член 6, параграф 2, трета алинея от Делегиран регламент (ЕС) No 664/2014 на Комисията (1).

Заявлението за одобрение на това несъществено изменение е публикувано в базата данни eAmbrosia на Комисията.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„AIL VIOLET DE CADOURS“

ЕС No: PDO-FR-02103-AM01 – 4.2.2020

ЗНП (X) ЗГУ ()

1.   Наименование/наименования

„Ail violet de Cadours“

2.   Държава членка или трета държава

Франция

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Клас 1.6. Плодове, зеленчуци и зърнени храни, непреработени или преработени

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Ail violet de Cadours“ е чесън, който се продава в сухо състояние, а съдържанието му на сухо вещество е най-малко 30 %. Той се произвежда от сортовете Germidour и Valdour, изолирани от местната популация на виолетовия чесън.

Той съдържа ивици в цвят виолетово „винена утайка“ върху външната си бяла обвивка.

„Ail violet de Cadours“ се характеризира с размер, по-голям или равен на 45 мм, и правилна кръгла форма на луковицата. Луковиците се представят на пазара цели и добре почистени. Те запазват най-малко един пълен пласт от обвивката си с ненарушена цялост. Корените се отрязват до самата луковица, като дължината им е по-малка или равна на 2,5 мм. Луковицата е твърда на допир, както при отделните скилидки, така и при дъното на луковицата. За луковиците, които се продават без стъбла, дължината на остатъчното стъбло е между 10 и 30 мм включително.

Обвивката на отделните скилидки е бежова на цвят с виолетови ивици. При срязване месестата част на скилидката е с цвят слонова кост до кремаво.

В суров вид мирисът е траен и типично чеснов, а лютивината на аромата е силна. След термична обработка „Ail violet de Cadours“ се характеризира с лучен аромат. Вкусово се усеща лека лютивина и ароматът се запазва за дълъг период. Консистенцията е мека, а вкусът — деликатно сладък.

За да се получи хармоничен външен вид, цветът, формата и големината на луковиците са еднородни. По-специално големината на най-едрата луковица не може да превишава с повече от 20 мм големината на най-дребната.

Търговският вид на „Ail violet de Cadours“ се определя, както следва:

| — | сплитка с минимум 9 луковици със стъблата. Тя е с тегло 500 г, 1 кг или 2 кг в зависимост от броя на луковиците в сплитката и тяхната големина, |
| --- | --- |

—

сплитка с минимум 9 луковици със стъблата. Тя е с тегло 500 г, 1 кг или 2 кг в зависимост от броя на луковиците в сплитката и тяхната големина,

| — | снопче от луковици със стъблата с тегло минимум 8 кг, |
| --- | --- |

—

снопче от луковици със стъблата с тегло минимум 8 кг,

| — | букет от луковици със стъблата. Теглото му е 500 г, 1 кг или 2 кг, |
| --- | --- |

—

букет от луковици със стъблата. Теглото му е 500 г, 1 кг или 2 кг,

| — | чувалче от 5 кг, редено ръчно и съдържащо луковици без стъблата, |
| --- | --- |

—

чувалче от 5 кг, редено ръчно и съдържащо луковици без стъблата,

| — | щайга, редена ръчно и съдържаща луковици без стъблата с големина или между 60 и 70 мм, или над 70 мм, |
| --- | --- |

—

щайга, редена ръчно и съдържаща луковици без стъблата с големина или между 60 и 70 мм, или над 70 мм,

| — | кошница, редена ръчно и съдържаща луковици без стъблата с големина от 60 до 80 мм, |
| --- | --- |

—

кошница, редена ръчно и съдържаща луковици без стъблата с големина от 60 до 80 мм,

| — | мрежичка, съдържаща луковици без стъблата, с тегло максимум 1 кг, |
| --- | --- |

—

мрежичка, съдържаща луковици без стъблата, с тегло максимум 1 кг,

| — | тарелка, съдържаща луковици без стъблата, с тегло максимум 1 кг. |
| --- | --- |

—

тарелка, съдържаща луковици без стъблата, с тегло максимум 1 кг.

Предлагането на пазара се осъществява в оригиналната опаковка. Единствено при продуктите в щайга и кошница е възможна продажба на единични глави чесън.

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

—

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Всички мероприятия за производството на чесъна се провеждат в определения географски район.

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Опаковането на „Ail violet de Cadours“ се осъществява задължително в определения географски район, за да се запази качеството на продукта.

Всъщност, за да се запази доброто здравословно състояние и най-малко една външна люспа с ненарушена цялост на луковиците, „Ail violet de Cadours“ се съхранява при определени условия и се обработва колкото е възможно по-малко.

Освен това за опаковането е нужен местният опит на заетите в производството оператори, който допринася също така за определянето на качествата на „Ail violet de Cadours“ посредством:

| — | внимателен подбор на луковиците, който позволява еднородно представяне на продукта по отношение на цвят, големина и форма, |
| --- | --- |

—

внимателен подбор на луковиците, който позволява еднородно представяне на продукта по отношение на цвят, големина и форма,

| — | ръчно подреждане на луковиците, което позволява получаването на опаковки, предназначени да ограничават ударите между самите луковици по време на реализацията им на пазара: плътно връзване на краищата на сплитките, снопчетата и букетите, за да се получи стегнато цяло, затваряне на чувалчетата, мрежичките и тарелките възможно най-близо до луковиците, плътно поставяне на луковиците в щайгите и кошниците. |
| --- | --- |

—

ръчно подреждане на луковиците, което позволява получаването на опаковки, предназначени да ограничават ударите между самите луковици по време на реализацията им на пазара: плътно връзване на краищата на сплитките, снопчетата и букетите, за да се получи стегнато цяло, затваряне на чувалчетата, мрежичките и тарелките възможно най-близо до луковиците, плътно поставяне на луковиците в щайгите и кошниците.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Освен задължителното съдържание, предвидено в нормативната уредба, на етикета са посочени:

| — | името на пакетиращото предприятие, |
| --- | --- |

—

името на пакетиращото предприятие,

| — | годината на реколтата, |
| --- | --- |

—

годината на реколтата,

| — | специалната система за идентифициране и проследяване на „Ail violet de Cadours“. |
| --- | --- |

—

специалната система за идентифициране и проследяване на „Ail violet de Cadours“.

Освен това при опаковките, които позволяват продажбата на единични бройки чесън, всяка луковица е идентифицирана като „Ail violet de Cadours“ чрез поставяне на самозалепващ се етикет.

4.   Кратко определение на географския район

Географският район е разположен там, където се сливат департаментите Haute-Garonne, Gers и Tarn-et-Garonne.

Департамент Haute-Garonne: Bellegarde-Sainte-Marie, Belleserre, Bragayrac, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Le Castéra, Caubiac, Cox, Drudas, Empeaux, Garac, Le Grès, Lagraulet-Saint-Nicolas, Laréole, Lasserre, Menville, Mérenvielle, Pelleport, Pradère-les-Bourguets, Puysségur, Saint-Thomas, Sainte-Livrade, Thil, Vignaux.

Департамент Tarn-et-Garonne: Auterive, Beaumont-de-Lomagne, Beaupuy, Bouillac, Le Causé, Escazeaux, Faudoas, Gariès, Goas, Marignac, Maubec, Sérignac.

Департамент Gers: Ansan, Ardizas, Aubiet, Augnax, Auradé, Aurimont, Avensac, Bajonnette, Beaupuy, Bédéchan, Bézéril, Blanquefort, Castillon-Savès, Catonvielle, Cazaux-Savès, Clermont-Savès, Cologne, Encausse, Endoufielle, Escorneboeuf, Estramiac, Frégouville, Gimont, Giscaro, Homps, L’Isle-Arné, L’Isle-Jourdain, Juilles, Labastide-Savès, Labrihe, Lahas, Lias, Mansempuy, Maravat, Marestaing, Maurens, Mauvezin, Monbrun, Monferran-Savès, Monfort, Montiron, Noilhan, Pessoulens, Pompiac, Puycasquier, Razengues, Roquelaure-Saint-Aubin, Saint-André, Saint-Antonin, Saint-Brès, Saint-Caprais, Saint-Cricq, Saint-Georges, Saint-Germier, Saint-Orens, Saint-Sauvy, Sainte-Anne, Sainte-Gemme, Sainte-Marie, Sarrant, Ségoufielle, Sérempuy, Seysses-Savès, Sirac, Solomiac, Thoux, Tirent-Pontejac, Touget, Tourrenquets.

5.   Връзка с географския район

Връзката между „Ail violet de Cadours“ и неговата среда се състои в използването на сортове, получени от местни популации, добре приспособени към климатичните, почвените и топографските условия в географския район, които придават на продукта специфичните качества (виолетов цвят, размер и регулярност на луковиците) и отглеждани съгласно производствените умения в географския район. Тези качества му придават добра репутация.

Специфични характеристики на географския район

Природни фактори

Районът на производство на „Ail violet de Cadours“, разположен в областта Midi-Pyrénées между департаментите Haute-Garonne, Gers и Tarn-et-Garonne, се характеризира със специфичен климат, като зимата и пролетта са под влиянието на океана, а лятото и най-вече есента са под средиземноморско влияние. Зимата е относително кратка и мека. Пролетта се характеризира с плавно покачване на температурите и повишено количество на валежите, като най-голямо количество пада през месец май. Лятото е горещо и сухо. Есента остава относително мека и с малко количество валежи. В зоната духа вятърът „Autan“, който идва от югоизток, топъл и сух е и се появява особено през лятото и есента.

Районът на производство има хълмист, умерено стръмен релеф. Почвите, развили се върху пясъчниците от епохата на Олигоцена, са глинесто-варовикови и глинесто-калциеви с повишено съдържание на глина (минимум 30 %), което осигурява достатъчен полезен воден запас. Тези почви осигуряват също така добър естествен дренаж благодарение на склоновете и структурата на почвите.

Човешки фактори

Чесънът, който произхожда от Ориента, вероятно е внесен в региона по време на римската колонизация през първите векове от новата ера.

Търговията с чесън се е развивала редовно до създаването на специален седмичен пазар за виолетов чесън. Този пазар се състои винаги в Кадур всяка сряда, от средата на юли до средата на декември.

Опитът на операторите в производството на „Ail violet de Cadours“ се проявява в отглеждането и подготовката на продукта.

Сортовете Germidour и Valdour са изолирани от местната популация на виолетовия чесън и са вписани в официалния каталог на сортовете съответно през 1991 г. и 2006 г. Тези сортове се характеризират по-специално с кратка летаргия, свързана с преждевременно прорастване, липса на твърда цветна дръжка, едри луковици, върху чиито люспи се забелязват виолетови ивици на бял фон.

Засаждането става през есента, от средата на октомври до средата на декември, на площи, на които не са засаждани лукови култури през последните три години, нито царевица или сорго през предходната година. Торенето с азот, фосфор и калий се определя в зависимост от нуждите на насаждението и наличието на тези елементи в почвата.

Реколтата се събира при узряване.

Последващото сушене позволява да се гарантира загуба на вода най-малко 20 % от масата на прибрания продукт.

Стопанствата в географския район се характеризират с малка до средна площ. В тях се отглеждат множество култури, най-вече зърнени, като производството на чесън в тези стопанства представлява допълнителна дейност с висока добавена стойност. Наличието на семейна работна ръка е способствало за развитието на отглеждането на чесън.

Много от етапите на производството продължават да се извършват ръчно, за да се получи добре изчистен чесън с привлекателен търговски вид: обелването, което се състои в отстраняване на повредените външни люспи, като се запази поне една пълна люспа с ненарушена цялост, отрязването на корените, подготовката на съответните разфасовки за реализация на „Ail violet de Cadours“ на пазара. Опитът на операторите в производството се изразява най-вече в тези етапи и се съчетава с внимателно ръчно сортиране на луковиците по големина, форма и цвят, за да бъдат изработени разфасовки с хармоничен търговски вид.

Специфична характеристика на продукта

„Ail violet de Cadours“ е сушен чесън. На първо място, той се характеризира с присъствието на ивици с виолетов цвят върху външната му обвивка. Луковиците му са с размер, по-голям или равен на 45 милиметра, с правилна форма, неразпукани, т.е. скилидките не се виждат (най-малко една външна обвивка е с ненарушена цялост). Корените се отрязват до дъното на луковицата.

„Ail violet de Cadours“ проявява специфични визуални, обонятелни и вкусови качества, които го отличават ясно от сушения виолетов чесън от сорта Germidour, отглеждан извън географската зона. Всъщност „Ail violet de Cadours“ се отличава с визуалните си характеристики: едри луковици, по-виолетов цвят на луковиците, по-правилна форма на луковиците; както и с обонятелните си характеристики: по-силен типично чеснов мирис и по-трайна лютивина на мириса. Освен това на вкус термично обработеният чесън „Ail violet de Cadours“ се отличава с по-дълго запазване на силния аромат и по-силно усещане за лютивина.

Луковиците са твърди на допир, както при отделните скилидки, така и при дъното на луковицата. Те се характеризират с добро здравословно състояние от събирането на реколтата до реализацията на пазара.

„Ail violet de Cadours“ се реализира на пазара в разфасовки с еднородна големина, форма и цвят.

„Ail violet de Cadours“, който се продава със стъблата, се представя в стегната разфасовка благодарение на плътното връзване на стъблата помежду им. При „Ail violet de Cadours“, който се продава без стъблата, луковиците са подредени плътно в опаковката си.

Причинно-следствена връзка

В зоната на производство „Ail violet de Cadours“ намира всички подходящи за развитието си условия.

На първо място, „Ail violet de Cadours“ има характерен цвят. Той е следствие от използването на сортове, изведени от местните популации, съдържащи виолетови ивици по външните си люспи, и е свързан със засаждането на площи, богати на глина, и с най-дъждовния период през месец май. Всъщност, от една страна, производството на „Ail violet de Cadours“ в почви, богати на глина и осигуряващи достатъчен полезен воден запас, способства за получаването на луковици с правилна форма. Благодарение на добре обмисленото наторяване, което позволява да се избегне разпукването на луковиците, „Ail violet de Cadours“ се представя с поне една външна обвивка с ненарушена цялост.

От друга страна, по време на основния физиологичен стадий на формиране на продукта, а именно оформянето на луковицата, нуждата от вода на растението е най-голяма. Това е стадий на бърз растеж, който има пряко отражение върху големината, формата и изразеността на виолетовия цвят на луковицата. Тъй като пикът на валежите през месец май удовлетворява нуждата от вода и минерали на растението през този съществен стадий, се получават луковици с характерните качества на „Ail violet de Cadours“: размер, по-голям или равен на 45 милиметра, правилна кръгла форма и изразено виолетово оцветяване.

Твърдостта на луковиците на „Ail violet de Cadours“ е свързана с подготовката му, при която се избягват ударите между самите луковици, и с краткия му период на предлагане на пазара, който приключва преди преждевременното прорастване.

Доброто здравословно състояние на „Ail violet de Cadours“ е следствие от множество фактори:

| — | ограничаването на разпространението на гъбични и бактериални заболявания в почвата посредством сеитбооборот и засаждане на площи с добър естествен дренаж, |
| --- | --- |

—

ограничаването на разпространението на гъбични и бактериални заболявания в почвата посредством сеитбооборот и засаждане на площи с добър естествен дренаж,

| — | ограничаването на развитието на тези заболявания по време на отглеждането посредством строго определяне на датите на засаждане и добре обмислено наторяване, |
| --- | --- |

—

ограничаването на развитието на тези заболявания по време на отглеждането посредством строго определяне на датите на засаждане и добре обмислено наторяване,

| — | събирането на реколтата при узряване, след това сушенето и вятърът „Autan“, които благоприятстват запазването на чесъна. |
| --- | --- |

—

събирането на реколтата при узряване, след това сушенето и вятърът „Autan“, които благоприятстват запазването на чесъна.

Използването на сортове чесън, които нямат твърда цветна дръжка, позволява „Ail violet de Cadours“ да се представя на пазара и със стъблата: сплитки, снопчета и букети.

Накрая, „Ail violet de Cadours“ се разпознава по грижите, полагани за него по време на ръчното обелване, при което се запазва целостта на външната обвивка и се получава отрязване на корените непосредствено до дъното на луковицата. Съвкупността от етапи на ръчна обработка позволява да се постигне търговски вид с визуална еднородност по големина, форма и цвят. Традиционният опит на операторите в производството до самата крайна подготовка на продукта повишава стойността и запазва качеството на „Ail violet de Cadours“.

Така факторите, описващи района на производство, природните и човешките фактори участват заедно в получаване на специфичните качества на „Ail violet de Cadours“.

Препратка към публикуваната спецификация на продукта

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b9eb2879-fbef-4c10-a287-c0d23d8ef13f

---

(1)  ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 17.

---