# Eiropas Savienības C 193/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 9. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 193

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 9. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 193/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 193/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques

1

1

2020/C 193/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  )

Lactalis / Nuova Castelli

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2020/C 193/03 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju vairošanu jauniešiem lauku un attālos apgabalos | 3 |
| 2020/C 193/04 | Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei | 11 |
| 2020/C 193/05 | Padomes secinājumi, ar ko groza kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam | 20 |
| 2020/C 193/06 | Padomes secinājumi par medijpratību pastāvīgi mainīgā pasaulē | 23 |
| 2020/C 193/07 | Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 29 |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 193/08 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 8. jūnijs | 30 |
| | Revīzijas palāta |
| 2020/C 193/09 | Īpašais ziņojums Nr. 13/2020 Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos | 31 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2020/C 193/03

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju vairošanu jauniešiem lauku un attālos apgabalos

3

2020/C 193/04

Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei

11

2020/C 193/05

Padomes secinājumi, ar ko groza kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam

20

2020/C 193/06

Padomes secinājumi par medijpratību pastāvīgi mainīgā pasaulē

23

2020/C 193/07

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

29

Eiropas Komisija

2020/C 193/08

Euro maiņas kurss — 2020. gada 8. jūnijs

30

Revīzijas palāta

2020/C 193/09

Īpašais ziņojums Nr. 13/2020 Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos

31

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 193/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 193/11 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 34 |
| 2020/C 193/12 | Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana | 49 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 193/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  )

Colony Capital / PSP / NGD

1

32

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 193/11

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

34

2020/C 193/12

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 193/01)

Komisija 2020. gada 26. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9814. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9814. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 193/02)

Komisija 2019. gada 9. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9413. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9413. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/3

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju vairošanu jauniešiem lauku un attālos apgabalos

(2020/C 193/03)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATZĪSTOT, KA:

| 1. | visiem jauniešiem savas personiskās un profesionālās attīstības kontekstā vajadzētu būt vienlīdzīgām iespējām, neraugoties uz šķēršļiem, tostarp ģeogrāfiskām problēmām. Šīs problēmas kļūst arvien lielākas tādu globālu krīžu laikā kā jaunais koronavīruss (Covid-19), kas izraisa sabiedrības darbības traucējumus un kam ir ekonomiskas sekas, un kas turklāt var jauniešus novājināt un izolēt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ES stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam (1) ir atzīts, ka lielu politisku, sociālu un ekonomisku risku rada nevienlīdzība, kas jo īpaši skar jauniešus; veidojas plaisas starp paaudzēm, teritoriālas atšķirības un atšķirības izglītības ziņā, un rodas jauni atstumtības paveidi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vēl nesen gandrīz viena trešdaļa ES iedzīvotāju dzīvoja lauku teritorijā, tostarp arī nozīmīgs skaits jauniešu (2). Ir skaidrs, ka – ciktāl ir runa par iedzīvotāju blīvumu un demogrāfisko struktūru gan lauku, gan attālos apgabalos – starp dalībvalstīm pastāv atšķirības. No otras puses, tiek uzskatīts, ka urbanizācijai kā vienam no galvenajiem pašreizējiem pārmaiņu dzinējspēkiem ir būtiska ietekme uz ES politikām nākotnē (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas Savienības iedzīvotāji noveco. Šis process ir izteiktāks lauku un attālos apgabalos, un tā rezultātā šajos apgabalos dažādās dalībvalstīs ir lielāks vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars (4). Šī paaudžu savstarpējā un ģeogrāfiskā nelīdzsvarotība, it sevišķi apvienojumā ar sliktākiem sociālekonomiskajiem apstākļiem, rada problēmas centienos radīt un uzturēt visaptverošus atbalsta pakalpojumus un ilgtspējīgu pakalpojumu infrastruktūru, kura atbild uz visu vajadzībām, kam pēc tam var būt ilgtermiņa ietekme uz sociālo kohēziju un solidaritāti lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jauniešu līdztiesība un nediskriminācija, iekļaušana un līdzdalība ir starp tiem vadošajiem principiem, uz kuriem balstās ES jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, kurā ņemti vērā jauniešu viedokļi, kas tika pausti Eiropas jaunatnes mērķu un ES jaunatnes dialoga procesā. Jo īpaši Eiropas jaunatnes mērķis Nr. 6 (Atbalstīt lauku jaunatni) ir orientēts uz to, lai radītu apstākļus, kas jauniešiem ļauj izmantot savas tiesības un īstenot savu potenciālu lauku apgabalos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vides un klimata jautājumus jaunieši ir identificējuši kā vienu no jomām, kurām ES ir jāpievēršas kā galvenajai prioritātei (5). Klimata pārmaiņu apkarošana ir viens no būtiskākajiem faktoriem turpmāko politiku veidošanā (6). Tā kā lauku attīstībai un ES struktūrfondiem ir svarīga loma gan ES vides jomas mērķu sasniegšanā, gan klimata pārmaiņu apkarošanā, būtu jāapsver papildu iespējas jauniešiem lauku un attālos apgabalos saistībā ar tādām nozarēm kā lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība vai tūrisms; |
| --- | --- |

6.

ŅEMOT VĒRĀ:

| 7. | lauku un attālu apgabalu (7) sniegtās iespējas, piemēram, tuvumu dabai, zemākas mājokļa izmaksas (8) un spēcīgāku kopienas piederības izjūtu (9); |
| --- | --- |

7.

| 8. | ierobežojumus, ko rada grūtības piekļūt vairumam lauku un attālo apgabalu, arī dažām salām (10), un piekļuve no tiem visā ES, kā arī Savienības tālākajos reģionos (11) un aizjūras zemēs un teritorijās (12); |
| --- | --- |

8.

| 9. | urbanizācijas procesu un tā iespējamo ietekmi uz lauku un attāliem apgabaliem, jo īpaši ietekmi uz iedzīvotāju skaita attiecību (jaunāka gadagājuma/vecāka gadagājuma cilvēki, sievietes/vīrieši (13), gados jauni absolventi/gados jauni cilvēki bez augstākās izglītības) un nepieciešamību nodrošināt pieejamību un piekļūstamību sabiedriskiem pakalpojumiem un komercpakalpojumiem, brīvā laika nodarbēm, kvalitatīvām darbvietām un izglītībai, digitālajai un fiziskajai infrastruktūrai, sabiedriskajam transportam, mājokļiem, sociālās un veselības aprūpes iestādēm, kā arī dabas resursu ilgtspēju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | to, cik svarīgi ir iekļaut dalībvalstu jauniešu idejas, uzskatus un radošumu, arī tās idejas, uzskatus un radošumu, kas tika apkopoti ES jaunatnes dialoga 7. cikla konsultāciju ietvaros, kā arī pienesumu, kas tika dots ES jaunatnes konferencē Zagrebā 2020. gada martā (14), kura notika saistībā ar konkrēto apakštematu “Lauku jauniešiem dotās iespējas”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tos lauku un attālu apgabalu jauniešus, kuri ir NEET (15) situācijā un kuriem ir nepieciešama īpaša uzmanība attiecībā uz viņu izglītības, apmācības un nodarbinātības izredzēm, jo tieši ar viņiem saistās lielāks risks – ka viņiem būs mazāk iespēju (16) un ka viņus vairāk ietekmēs ekonomikas apstākļi (17) – salīdzinājumā ar jauniešiem, kas ir NEET situācijā pilsētu reģionos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Eiropas Savienības un tās dalībvalstu apņemšanos īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju apmetnēm un ar jaunatni saistītiem mērķiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | darbu ar jaunatni kā vērtīgu instrumentu atšķirību novēršanai starp lauku un pilsētu vidēm, ņemot vērā tā potenciālu – palīdzēt iesaistīt jauniešus (dažādu vecumu un dažādu izcelsmju jauniešus), arī tos, kas pakļauti riskam tikt atstātiem novārtā, dažāda veida aktivitātēs viņu attiecīgajās vietējās kopienās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nodarbinātības iespējas, ko piedāvā, izmantojot uzņēmējdarbības aktivitātes, tostarp ar iesaisti sociālos uzņēmumos (18). Sociālie uzņēmumi ir rīks, kas ļauj jauniešiem pienācīgi risināt sociālās un ar nodarbinātību saistītās problēmas un piedāvā darbības lauku, kurā ilgtspējīgā veidā efektīvi izmantot esošos dabas un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā sakarībā – aktivitātes sociālās un solidaritātes ekonomikas (SSE) (19) satvarā, kas var dot ieguldījumu ekonomiskās un sociālās situācijas uzlabošanā lauku un attālos apgabalos un, attiecīgi, padarīt iespējamu atbildēt uz lauku un attālos apgabalos dzīvojošo jauniešu vajadzībām un cerībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | brīvprātīgo darbu kā vienu no aktīva pilsoniskuma izpausmēm, kas var palīdzēt nodrošināt jauniešu sociālo iekļaušanu lauku un attālos apgabalos, kā arī sekmēt solidaritāti starp paaudzēm lauku un attālos apgabalos, jo īpaši nolūkā sniegt ieguldījumu kopienu izturētspējā, lai tās varētu stāties pretī negatīviem pavērsieniem un krīzēm, piemēram, Covid-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pārrobežu sadarbību starp attāliem un lauku apgabaliem dalībvalstu pierobežas reģionos, kura varētu atbalstīt šo reģionu attīstību, tādējādi dodot papildu iespējas jauniešiem izglītības un apmācības, darba, veselības, sociālo un brīvā laika aktivitāšu jomā; |
| --- | --- |

17.

AICINA DALĪBVALSTIS SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ:

| 18. | nolūkā mazināt nevienlīdzību starp pilsētu un lauku/attālajiem apgabaliem sekmēt starpnozaru pieejas tad, kad tiek izstrādātas jaunatnes politikas un saistītās stratēģijas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | attiecīgā gadījumā attiecīgajās stratēģijās un politikās ietvert rīcības plānus vai pasākumus, kuri atspoguļo jauniešu perspektīvu un uzskatus lauku un attālos apgabalos. Šos rīcības plānus un pasākumus varētu izstrādāt, pamatojoties uz zināšanām, faktiem, paraugpraksi, apspriešanos ar pašiem jauniešiem, kā arī datiem, kas apkopoti un cita starpā iedalīti pēc dzimuma, invaliditātes un citām saistītām perspektīvām, jo īpaši tad, ja trūkst attiecīgo pakalpojumu un/vai infrastruktūru vai ja tie ir jāuzlabo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sekmēt efektīvus pašvaldību savstarpējās sadarbības modeļus jaunatnes jomā lauku un attālos apgabalos, lai padziļinātu izpratni un dalītos ar paraugpraksi un faktiem starp dažādiem pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izmantojot attiecīgus rīkus, piemēram, vietējās jauniešu padomes un inovatīvus/alternatīvus līdzdalības veidus, lauku un attālos apgabalos sekmēt un atvieglināt dažādas izcelsmes jauniešu aktīvu pilsoniskumu un jēgpilnu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos par jautājumiem, kas viņus ietekmē; veicināt sadarbību starp attiecīgajām pārvaldes iestādēm visos līmeņos, attiecīgā gadījumā kā līdzekli iesaistei ar jauniešiem izvēršot sabiedrisku apspriešanu (analogā vai digitālā formātā); mudināt valsts pārvaldes struktūras atvieglināt jauniešu vadītu organizāciju darbu; un atbalstīt attiecīgās iesaistītās puses, kas nodrošina darba ar jaunatni aktivitātes visos līmeņos, tostarp informatīvu darbu ar jaunatni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vēl vairāk sekmēt un uzlabot saprašanos starp paaudzēm, to dialogu un solidaritāti, lai paaudžu starpā atbalstītu savstarpēji izdevīgu apmaiņu, un mudināt jauniešus iesaistīties un palikt aktīvi iesaistītiem vietējo kopienu dzīvē lauku un attālos apgabalos, arī ģimenes saimniecībās; |
| --- | --- |

22.

| 23. | visiem jauniešiem, jo īpaši jauniešiem lauku un attālos apgabalos, kā sociālās iekļaušanas rīku vēl vairāk veicināt piekļūstamas brīvprātīgā darba un solidaritātes aktivitātes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pastiprināt centienus, lai nodrošinātu regulāru, ilgtspējīgu un cenu ziņā pieņemamu sabiedrisko transportu, lai labāk savienotu pilsētu un lauku, un attālus apgabalus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | attiecīgā gadījumā uzlabot informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru, arī ātrdarbīgas platjoslas savienojumu, lai palielinātu piekļuvi digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu izmantošanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | attiecīgā gadījumā veicināt jauniešu telpu (20) izveidi vai, ja vajadzīgs, modernizēt esošās telpas, kā arī jauniešu, kas dzīvo lauku un attālos apgabalos, attālinātu piekļuvi dažāda veida pakalpojumiem, tostarp darba ar jaunatni pakalpojumiem, piemēram, digitālajam un viedajam darbam ar jaunatni; turklāt veicināt dažādu mobilo pakalpojumu izveidi, piemēram, pakalpojumus brīvajam laikam un konsultēšanai, kā arī daudzfunkcionālus pakalpojumu centrus; |
| --- | --- |

26.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS:

| 27. | veicināt sinerģijas starp dažādām ES iniciatīvām un instrumentiem jaunatnes jomā un ārpus tās, piemēram, Erasmus+, Garantiju jauniešiem, Eiropas Solidaritātes korpusu, Eiropas Sociālo fondu vai ES Interreg (21), par mērķi – kā līdzekļus to problēmu risināšanai, ar kurām jaunieši saskaras, – izvirzot pastiprinātu informētību, kas vērsta uz jauniešiem lauku un attālos apgabalos, viņu piekļuves šīm programmām atvieglināšanu, kā arī administratīvu vienkāršošanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | veicināt paraugprakses apmaiņu to iespēju izmantošanā, ko sniedz ar jaunatni saistītas programmas un politikas, piemēram, Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss un Garantija jauniešiem, kā arī citi attiecīgi ES instrumenti, piemēram, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un Eiropas Reģionālās attīstības fonds, lai uzlabotu nodarbināmību, mobilitāti un līdzdalību, kā arī lai sekmētu ES vērtības (22); lai apmainītos ar praksi solidaritātē un kopienas attīstībā, jo īpaši krīzes laikos; un lai palielinātu sociālo kohēziju lauku un attālās kopienās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | organizēt savstarpējas mācīšanās aktivitātes, piemēram, seminārus, mācīšanās no līdzbiedriem aktivitātes vai citas attiecīgas formālās un neformālās sadarbības formas, kas varētu iesaistīt ieinteresētās personas no dažādām politikas jomām, tostarp jauniešus ar dažādu ģeogrāfisko un kultūras izcelsmi, lai apzinātu starpnozaru un starpreģionu sadarbību pakalpojumu piekļuves jautājumā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vēl vairāk sekmēt lauku un attālu apgabalu pievilcību, attiecīgā gadījumā īpašu uzsvaru liekot uz to doto labumu un iespējām attiecībā uz pieejamajiem dabas resursiem un to ilgtspējīgu izmantošanu, lai padziļinātu izpratni par iespējamām uzņēmējdarbības un SSE (23) aktivitātēm, ņemot vērā to, ka esošās lauksaimniecības aktivitātes attiecīgā gadījumā būtu, ciktāl tas iespējams, jāsaglabā un jāsekmē; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pastiprināt centienus, lai jauniešu vidū uzlabotu uzņēmējdarbības zināšanas, iemaņas, prasmes un pārliecību par sevi, attiecīgā gadījumā īpaši koncentrējoties uz jaunām sievietēm (24), attiecībā uz uzņēmējdarbības un SSE aktivitāšu potenciālu lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | formulējot turpmākās ar jauniešiem saistītās politikas un pasākumus lauku un attāliem apgabaliem, ņemt vērā vides un klimata pārmaiņas un jo īpaši jaunākos ziņojumus par šiem abiem tematiem un, ja nepieciešams, nodrošināt attiecīgu izglītību, apmācību un piekļuvi informācijai, lai padziļinātu izpratni un sekmētu dalību vides un klimata jautājumos to jauniešu vidū, kas dzīvo lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | attiecīgā gadījumā, izmantojot dažādus līdzekļus, piemēram, dotācijas jaunuzņēmumiem, ienākumu stimulus, jaunatnes pašiniciatīvas, pastiprināt centienus, lai mudinātu jauniešus iesaistīties lauksaimniecības (25) un citās ekonomiskās darbībās lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sekmēt sadarbību starp attiecīgām ieinteresētām personām ar vispārējo mērķi – īstenot tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību, apmācību un mūžizglītību jauniešiem lauku un attālos apgabalos, īpašu uzsvaru liekot uz priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu samazināšanu un iespēju vairošanu vienlīdzīgai piekļuvei izglītībai, apmācībai un darbam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sekmēt digitālo izglītību un apmācību, kā arī neformālo mācīšanos un darba ar jaunatni iespējas, lai uzlabotu vispārējo digitālo prasmju un kompetenču līmeni, kā arī izvairītos no jauniešu izolācijas lauku un attālos apgabalos un mazinātu tādu krīžu ietekmi kā Covid-19, piemēram, attiecīgā gadījumā visos lauku un attālos apgabalos veicinot piekļuvi internetam un IKT (26) ierīcēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sekmēt sadarbību starp ES lauku un attāliem pierobežas apgabaliem, gūstot labumu no attiecīgajām programmām, piemēram, ES Interreg, lai vairotu iespējas vietējiem jauniešiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | turpināt apsvērt un pārdomāt jautājumus, kas ietekmē jauniešus lauku un attālos apgabalos, gan īstenojot pašreizējās iniciatīvas, gan izstrādājot jaunas, piemēram, ilgtermiņa redzējumu lauku apgabaliem, un attiecīgā gadījumā to aktivitāšu kontekstā, kas saistītas ar konferenci par Eiropas nākotni; līdz 2025. gadam izveidojamo Eiropas izglītības telpu; atjaunināto Digitālās izglītības rīcības plānu; klimata paktu; un pastiprinātu Garantiju jauniešiem. |
| --- | --- |

37.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 38. | apsvērt pētniecību un analīzi, izmantojot tādus esošos rīkus kā jaunatnes vikivietne, un vākt sadalītus datus (pēc dzimuma, invaliditātes un citām relevantām perspektīvām) attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar jauniešiem un viņu labklājību lauku un attālos apgabalos, lai dotu ieguldījumu zināšanu, pierādījumu un datu pastiprināšanā ar mērķi visos līmeņos informēt politikas, paturot prātā vajadzību pēc iespējamiem pārraudzības mehānismiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sekmēt sinerģijas starp ES jaunatnes politiku un citām attiecīgām ES politikām un programmām, piemēram, attiecībā uz lauku attīstību, lauksaimniecību un sociālo kohēziju, tostarp, veicinot to rezultātu apguvi, kas šajā sakarā gūti ES jaunatnes dialogā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | centienos īstenot aktivitātes saskaņā ar Eiropas Savienības un Eiropas Padomes jaunatnes partnerību (27) sekmēt, lai pienācīga uzmanība tiktu pievērsta problēmām, ar kurām saskaras jaunieši lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

40.

AICINA ES JAUNATNES NOZARI (28):

| 41. | dot ieguldījumu centienos padziļināt lauku un attālos apgabalos dzīvojošo jauniešu un visas sabiedrības izpratni par iespējām savās vietējās kopienās, lai sekmētu ar darbu saistītas un profesionālas iespējas, no vienas puses, vienlaikus – no otras puses – pieejamo vietējo pasākumu izmantošanu nozarē ar mērķi apkarot stereotipus par lauku jaunatni un proaktīvā veidā sekmēt pozitīvu jauniešu tēlu lauku un attālos apgabalos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | maksimāli izmantot iespējas, ko sniedz Erasmus+, Eiropas Solidaritātes korpuss un citas attiecīgas ES programmas, lai īstenotu gados jaunu vīriešu un sieviešu potenciālu lauku un attālos apgabalos. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Pieņemta Eiropadomē 2019. gada 20. jūnijā.

(2)  Saskaņā ar Eurostat datubāzi 2018. gadā 49,2 % jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem dzīvoja lauku apgabalos

(ES28 iedzīvotāji pēc iegūtā izglītības līmeņa, dzimuma, vecuma un urbanizācijas pakāpes (%)).

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Global trends to 2030 – Challenges and Choices for Europe (“Globālās tendences līdz 2030. gadam: Eiropas problēmas un izvēles”) ESPAS, 2019. gada aprīlis).

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf (ANO EEK Politikas pārskats par novecošanu Nr. 18 (2017)).

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/surveyKy/2224 (Eirobarometrs Nr. 478).

(6)  Turpat, 3. zemsvītras piezīme.

(7)  Sk. “lauku apgabalu” un “attālu apgabalu” definīciju pielikumā.

(8)  To cilvēku īpatsvars, kuriem ir pārmērīgas mājokļa izmaksas, ES lauku apgabalos ir zemāks (Eiropas statistika par reģioniem un pilsētām, 2018. gads).

(9)  Eurofound (2019), Is rural Europe being left behind? (“Vai Eiropas lauku apgabali ir atstāti novārtā?”), Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums par 2016. gadu, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

(10)  Neapdzīvotas mazas salas, kas nav tālākie reģioni vai aizjūras zemes un teritorijas (AZT), bet kuros ir grūti nokļūt, jo trūkst savienojošo tiltu, trūkst gaisa un jūras transporta vai pastāv citi līdzīgi faktori (sk. “attālu apgabalu” definīciju pielikumā).

(11)  Kas uzskaitīti LESD 349. pantā.

(12)  Kas uzskaitītas LESD II pielikumā.

(13)  Sievietes ES lauku apgabalos veido mazāk nekā 50 % no kopējā lauku iedzīvotāju skaita, un tās atbilst 45 % ekonomiski aktīvo iedzīvotāju. No analīzes izriet, ka laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam sieviešu nodarbinātība ES lauku apgabalos (vecuma grupā no 15 līdz 64 gadiem) ir pieaugusi par gandrīz 2 %. (Lauku sieviešu profesionālais status ES, Eiropas Parlaments, 2019. gads).

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  Jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu.

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment

(18)  Sk. definīciju pielikumā.

(19)  Sk. definīciju pielikumā.

(20)  Sk. definīciju pielikumā.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Kā izklāstīts LES 2. pantā.

(23)  Sk. definīciju pielikumā.

(24)  Turpat, 13. zemsvītras piezīme.

(25)  Piemēram, tikai 6 % visu lauku saimniecību Eiropas Savienībā vada lauksaimnieki, kas irjaunāki par 35 gadiem, un pārliecināt, lailielāks skaits jauniešu sāktu lauksaimnieciskodarbību, ir liels izaicinājums (https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_en).

(26)  Informācijas un komunikācijas tehnoloģija.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  Sk. definīciju pielikumā.

---

PIELIKUMS

A.   Atsauces

Šo secinājumu pieņemšanā Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji ņem vērā šādus dokumentus:

| — | ES stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (1) |
| --- | --- |

—

ES stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (1)

| — | Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (2018/C 456/01) (2) |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija par regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā: Eiropas Savienības jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam (2018/C 456/01) (2)

| — | Ministru komitejas ieteikums dalībvalstīm par jauniešu no nelabvēlīgiem rajoniem piekļuvi sociālajām tiesībām (CM/Rec(2015)3) – Eiropas Padome (3) |
| --- | --- |

—

Ministru komitejas ieteikums dalībvalstīm par jauniešu no nelabvēlīgiem rajoniem piekļuvi sociālajām tiesībām (CM/Rec(2015)3) – Eiropas Padome (3)

| — | Padomes secinājumi par digitālo darbu ar jaunatni (4) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par digitālo darbu ar jaunatni (4)

| — | Padomes secinājumi par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (5) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (5)

| — | Padomes secinājumi par jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību (6) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par jaunatnes darbinieku izglītību un apmācību (6)

| — | Padomes secinājumi par jaunatnes lomu demogrāfisko problēmu risināšanā Eiropas Savienībā (7) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par jaunatnes lomu demogrāfisko problēmu risināšanā Eiropas Savienībā (7)

| — | Padomes secinājumi par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību (8) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par jauniešu uzņēmējdarbības veicināšanu, lai sekmētu jauniešu sociālo iekļautību (8)

| — | Padomes secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (9) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par viedu darbu ar jaunatni (9)

| — | ES jaunatnes dialoga 7. kārta: Konstatējumi, kas izdarīti ES jaunatnes dialoga aktivitātēs dalībvalstīs un visā Eiropā – “Radīt iespējas jauniešiem” (10) |
| --- | --- |

—

ES jaunatnes dialoga 7. kārta: Konstatējumi, kas izdarīti ES jaunatnes dialoga aktivitātēs dalībvalstīs un visā Eiropā – “Radīt iespējas jauniešiem” (10)

| — | Eiropas harta darbam ar jaunatni vietējā līmenī (Europe Goes Local) (11) |
| --- | --- |

—

Eiropas harta darbam ar jaunatni vietējā līmenī (Europe Goes Local) (11)

| — | Erasmus+ Iekļaušanas un daudzveidības stratēģija jaunatnes jomā (2014) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus+ Iekļaušanas un daudzveidības stratēģija jaunatnes jomā (2014) (12)

| — | Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (13) |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam (13)

| — | Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (14) |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (14)

| — | Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (15) |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (15)

B.   Definīcijas

Šajos secinājumos izmanto šādas definīcijas:

“Lauku apgabali”

Ārpus pilsētu klasteriem esošas vietējās administratīvās kopienas, ko galvenokārt raksturo zemāks iedzīvotāju blīvums, konkrēts sociāli ģeogrāfiskais un kulturālais tēls, tuvums dabas resursiem un tādēļ atšķirīgas ekonomiskās izredzes, kamēr vienlaikus tajās ir apzinātas vajadzības pēc turpmākas konkrētu pakalpojumu uzlabošanas, kuri vērsti uz jaunatni, kā arī visu sabiedrību kopumā.

“Attāli apgabali”

Vietējas un reģionālas administratīvās kopienas, no kurām vairums atrodas ārpus pilsētu klasteriem un kuras raksturo sarežģīta fiziskā piekļūšana, galvenokārt ģeogrāfiskā/dabas nošķīruma dēļ (cita starpā arī salas un/vai kalni) līdztekus ierobežotam vai retāk kursējošam sabiedriskajam transportam un/vai sarežģītai digitālajai savienojamībai. Šiem apgabaliem var būt tādas pašas iepriekš minētās iezīmes, kādas ir “lauku apgabaliem”. Par attāliem apgabaliem tiek uzskatīti arī ES tālākie reģioni, kā izklāstīts LESD 349. pantā.

“Sociālais uzņēmums”

Sociālās ekonomikas dalībnieks, kura galvenais mērķis ir sociālās, sabiedriskās vai vides ietekmes īstenošana, nevis ieguvumu radīšana saviem īpašniekiem vai partneriem. Tas darbojas, uzņēmējdarbībai raksturīgā un inovatīvā veidā tirgus vajadzībām ražojot preces un sniedzot pakalpojumus, un izmanto savu peļņu lielākoties sociālu mērķu sasniegšanai. Šo uzņēmumu vada atklāti un atbildīgi, un jo īpaši uzņēmuma komercdarbībā iesaista tā darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas (16).

“Sociālā un solidaritātes ekonomika (SSE)”

Uzņēmumi un organizācijas (kooperatīvi, savstarpēja labuma sabiedrības, asociācijas, fondi un sociālie uzņēmumi), kas ražo preces, sniedz pakalpojumus un nodrošina zināšanas, kas atbilst tās kopienas vajadzībām, kurai tie kalpo, cenšoties sasniegt konkrētus sociālus un vides mērķus un sekmējot solidaritāti (17).

“Jauniešu telpas”

Jauniešu vadītas fiziskas telpas un infrastruktūras, kuras ir autonomas, atvērtas un drošas, un pieejamas visiem, un tajās sniedz profesionālu atbalstu nolūkā attīstīt un nodrošināt iespējas jauniešu līdzdalībai (18).

“ES jaunatnes nozare”

Jēdziens “ES jaunatnes nozare” vispārīgi attiecas uz visām organizācijām, jaunatnes darbiniekiem, akadēmiskajām aprindām, jauniešu pilsonisko sabiedrību vai citiem ekspertiem, kas ir iesaistīti jaunatnes politikas izstrādē un kas īsteno ar jaunatni saistītas darbības un projektus ES (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39931/a-new-strategic-agenda-2019-2024-lv.pdf

(2)  OV C 456/1, 18.12.2018., 1. lpp.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  OV C 414, 10.12.2019., 2. lpp.

(5)  OV C 189, 5.6.2019., 28. lpp.

(6)  OV C 412, 9.12.2019., 12. lpp.

(7)  OV C 196, 8.6.2018., 16. lpp.

(8)  OV C 183, 14.6.2014., 18. lpp.

(9)  OV C 418, 7.12.2017., 2. lpp.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2020/01/20200113-egl-charter_LV-online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūcija A/RES/70.

(14)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

(15)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

(16)  Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva – SEC(2011)1278 final.

(17)  Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) definīcija.

(18)  ES jaunatnes stratēģija 2019.–2027. gadam, 3. pielikums par Eiropas Jaunatnes mērķiem, 9. mērķis, 4. uzdevums (OV C 456, 18.12.2018., 16. lpp.).

(19)  Padomes secinājumi par jauniešiem un nodarbinātības nākotni (sk. 33. zemsvītras piezīmi).

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/11

---

Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei

(2020/C 193/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT šā jautājuma politisko kontekstu, kas ir izklāstīts šo secinājumu pielikumā;

ATZĪSTOT, KA

| 1. | Izglītība un apmācība veido cilvēci un tām ir transformējoša ietekme gan uz indivīdiem, gan uz sabiedrību. Tās ir svarīgas iedzīvotāju iesaistei sociālajā, ekonomikas, demokrātijas un kultūras dzīvē, kā arī izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, sociālai kohēzijai un pārticībai Savienībā. Lietderīga, iekļaujoša un taisnīga augstas kvalitātes izglītība un apmācība ne vien nodrošina iedzīvotājiem zināšanas, prasmes un kompetences atbilstīgi šābrīža un nākotnes norisēm, bet arī ietekmē viņu attieksmi, vērtības un uzvedību, dodot viņiem iespēju būt sekmīgiem profesionālajā un personīgajā dzīvē un būt aktīviem un atbildīgiem sabiedrības locekļiem. |
| --- | --- |

1.

Izglītība un apmācība veido cilvēci un tām ir transformējoša ietekme gan uz indivīdiem, gan uz sabiedrību. Tās ir svarīgas iedzīvotāju iesaistei sociālajā, ekonomikas, demokrātijas un kultūras dzīvē, kā arī izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, sociālai kohēzijai un pārticībai Savienībā. Lietderīga, iekļaujoša un taisnīga augstas kvalitātes izglītība un apmācība ne vien nodrošina iedzīvotājiem zināšanas, prasmes un kompetences atbilstīgi šābrīža un nākotnes norisēm, bet arī ietekmē viņu attieksmi, vērtības un uzvedību, dodot viņiem iespēju būt sekmīgiem profesionālajā un personīgajā dzīvē un būt aktīviem un atbildīgiem sabiedrības locekļiem.

| 2. | Skolotāji un pasniedzēji (1) visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos ir neaizstājams izglītības un apmācības virzītājspēks. Viņiem ir izšķiroša nozīme dažādas izcelsmes un dažādu vecumu indivīdu sagatavošanā tam, lai viņi dzīvotu, mācītos un strādātu mūsdienu pasaulē, kā arī turpmāku pārmaiņu radīšanā un vadīšanā. |
| --- | --- |

2.

Skolotāji un pasniedzēji (1) visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos ir neaizstājams izglītības un apmācības virzītājspēks. Viņiem ir izšķiroša nozīme dažādas izcelsmes un dažādu vecumu indivīdu sagatavošanā tam, lai viņi dzīvotu, mācītos un strādātu mūsdienu pasaulē, kā arī turpmāku pārmaiņu radīšanā un vadīšanā.

| 3. | Nemitīgu sociālu, demogrāfisku, kultūras, ekonomisku, zinātnisku, vidisku un tehnoloģisku pārmaiņu kontekstā mainās izglītības un apmācības pasaule un arī skolotāju un pasniedzēju profesija, un uz viņiem tiek vērstas arvien lielākas prasības, pienākumi un ekspektācijas. Pastāvīgi jauninājumi un izaicinājumi ietekmē ne tikai vajadzīgās kompetences, bet arī skolotāju un pasniedzēju labjutību un skolotāja profesijas pievilcību. |
| --- | --- |

3.

Nemitīgu sociālu, demogrāfisku, kultūras, ekonomisku, zinātnisku, vidisku un tehnoloģisku pārmaiņu kontekstā mainās izglītības un apmācības pasaule un arī skolotāju un pasniedzēju profesija, un uz viņiem tiek vērstas arvien lielākas prasības, pienākumi un ekspektācijas. Pastāvīgi jauninājumi un izaicinājumi ietekmē ne tikai vajadzīgās kompetences, bet arī skolotāju un pasniedzēju labjutību un skolotāja profesijas pievilcību.

| 4. | Eiropas skolotāji un pasniedzēji ir Eiropas izglītības telpas balsti, un viņiem ir centrāla nozīme centienos veicināt mācīšanas Eiropas dimensiju (2), palīdzēt izglītojamajiem izprast un izdzīvot Eiropas identitātes un piederības izjūtu. |
| --- | --- |

4.

Eiropas skolotāji un pasniedzēji ir Eiropas izglītības telpas balsti, un viņiem ir centrāla nozīme centienos veicināt mācīšanas Eiropas dimensiju (2), palīdzēt izglītojamajiem izprast un izdzīvot Eiropas identitātes un piederības izjūtu.

ATZĪSTOT, KA

| 5. | Pašreizējā krīze, ko izraisījusi slimība Covid-19, skolotājiem un pasniedzējiem visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos liek saskarties ar vēl nepieredzētu izaicinājumu. Viņiem ir bijis strauji jāpārorientējas no klātienes mācīšanas uz mācīšanu, kas galvenokārt notiek attālināti un lielā mērā – virtuāli. Šādos izņēmuma apstākļos skolotāji un pasniedzēji ir izrādījuši iespaidīgu apņēmību, radošumu, sadarbību kolēģu līmenī un ir pielikuši ievērojamas pūles, lai nodrošinātu, ka gan mācīšanās, gan izglītojamo progress turpinās, tostarp snieguši atbalstu viņu labjutībai. |
| --- | --- |

5.

Pašreizējā krīze, ko izraisījusi slimība Covid-19, skolotājiem un pasniedzējiem visos izglītības un apmācības līmeņos un veidos liek saskarties ar vēl nepieredzētu izaicinājumu. Viņiem ir bijis strauji jāpārorientējas no klātienes mācīšanas uz mācīšanu, kas galvenokārt notiek attālināti un lielā mērā – virtuāli. Šādos izņēmuma apstākļos skolotāji un pasniedzēji ir izrādījuši iespaidīgu apņēmību, radošumu, sadarbību kolēģu līmenī un ir pielikuši ievērojamas pūles, lai nodrošinātu, ka gan mācīšanās, gan izglītojamo progress turpinās, tostarp snieguši atbalstu viņu labjutībai.

APZINOTIES, KA

| 6. | Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas ietver arī skolotāja profesiju, par izglītības un apmācības sistēmu organizāciju un saturu atbildīgas ir dalībvalstis. Šajā kontekstā dalībvalstīs ir atšķirīgas prasības attiecībā uz to, kāda veida un līmeņa kvalifikācija ir vajadzīga, lai varētu strādāt skolotāja profesijā un tajā virzīties uz priekšu (3). |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas ietver arī skolotāja profesiju, par izglītības un apmācības sistēmu organizāciju un saturu atbildīgas ir dalībvalstis. Šajā kontekstā dalībvalstīs ir atšķirīgas prasības attiecībā uz to, kāda veida un līmeņa kvalifikācija ir vajadzīga, lai varētu strādāt skolotāja profesijā un tajā virzīties uz priekšu (3).

| 7. | Augstāka līmeņa izglītības un apmācības pabeigšana topošajiem skolotājiem un pasniedzējiem var nodrošināt vispusīgāku kompetenču kopumu, tostarp kompetences, kas nepieciešamas, lai attīstītu profesionālu autonomiju mācīšanas praksē. Tas savukārt var veicināt lielāku apmierinātību ar darbu, kā arī to, ka profesija tiek uztverta kā vērtīga un cienījama (4). |
| --- | --- |

7.

Augstāka līmeņa izglītības un apmācības pabeigšana topošajiem skolotājiem un pasniedzējiem var nodrošināt vispusīgāku kompetenču kopumu, tostarp kompetences, kas nepieciešamas, lai attīstītu profesionālu autonomiju mācīšanas praksē. Tas savukārt var veicināt lielāku apmierinātību ar darbu, kā arī to, ka profesija tiek uztverta kā vērtīga un cienījama (4).

| 8. | Skolotājiem un pasniedzējiem ir pienākums sekmēt izglītojamo pamatkompetenču (5) un profesionālo prasmju apguvi – ne tikai, lai viņus sagatavotu sekmīgam sniegumam nākotnes darbā (un daži no šiem darba veidiem vēl pat nav zināmi), bet arī, lai kultivētu viņu sociālo atbildību un pilsonisko līdzdalību, lai nodotu cilvēciskas vērtības, kā arī lai atbalstītu viņu personisko izaugsmi un labjutību. |
| --- | --- |

8.

Skolotājiem un pasniedzējiem ir pienākums sekmēt izglītojamo pamatkompetenču (5) un profesionālo prasmju apguvi – ne tikai, lai viņus sagatavotu sekmīgam sniegumam nākotnes darbā (un daži no šiem darba veidiem vēl pat nav zināmi), bet arī, lai kultivētu viņu sociālo atbildību un pilsonisko līdzdalību, lai nodotu cilvēciskas vērtības, kā arī lai atbalstītu viņu personisko izaugsmi un labjutību.

| 9. | Skolotāju un pasniedzēju īpašās zināšanas par priekšmetu un pedagoģiju, kā arī viņu apņēmība, entuziasms, apmierinātība ar darbu un pašapziņa ietekmē izglītojamo mācīšanās rezultātus, progresu un labjutību. Skolotāji un pasniedzēji, būdami paraugs mūžizglītībā, var motivēt izglītojamos iesaistīties un uzņemties atbildību par savu mūžizglītību, stimulējot viņu interesi un rosinot zinātkāri un radošumu. |
| --- | --- |

9.

Skolotāju un pasniedzēju īpašās zināšanas par priekšmetu un pedagoģiju, kā arī viņu apņēmība, entuziasms, apmierinātība ar darbu un pašapziņa ietekmē izglītojamo mācīšanās rezultātus, progresu un labjutību. Skolotāji un pasniedzēji, būdami paraugs mūžizglītībā, var motivēt izglītojamos iesaistīties un uzņemties atbildību par savu mūžizglītību, stimulējot viņu interesi un rosinot zinātkāri un radošumu.

| 10. | Reaģējot uz dažādajām, arvien sarežģītākajām lomām, pienākumiem un ekspektācijām no izglītojamo, iestāžu vadītāju, politikas veidotāju, vecāku un sabiedrības puses, skolotājus un pasniedzējus attiecīgos gadījumos un atbilstīgi savas valsts situācijai ir jāturpina iesaistīt un atbalstīt, lai efektīvi reaģētu uz pārmaiņām un izaicinājumiem. Šie izaicinājumi dažādās valstīs var izpausties atšķirīgā mērā, un tie jo īpaši ir saistīti (taču ne tikai) ar šādiem faktoriem:






  a) | dažādu darba slodzes aspektu līdzsvarošana, bieži vien cenšoties tikt galā ar daudzskaitlīgiem administratīviem uzdevumiem, piedaloties iestādes vadīšanā, sniedzot atbalstu un norādes saviem izglītojamajiem, plānojot un atlicinot laiku sadarbībai ar kolēģiem un profesionālajai attīstībai, vienlaikus nepārtraukti pilnveidojot un uzturot sava mācīšanas darba un izglītojamo mācību rezultātu kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

10.

Reaģējot uz dažādajām, arvien sarežģītākajām lomām, pienākumiem un ekspektācijām no izglītojamo, iestāžu vadītāju, politikas veidotāju, vecāku un sabiedrības puses, skolotājus un pasniedzējus attiecīgos gadījumos un atbilstīgi savas valsts situācijai ir jāturpina iesaistīt un atbalstīt, lai efektīvi reaģētu uz pārmaiņām un izaicinājumiem. Šie izaicinājumi dažādās valstīs var izpausties atšķirīgā mērā, un tie jo īpaši ir saistīti (taču ne tikai) ar šādiem faktoriem:

a)

dažādu darba slodzes aspektu līdzsvarošana, bieži vien cenšoties tikt galā ar daudzskaitlīgiem administratīviem uzdevumiem, piedaloties iestādes vadīšanā, sniedzot atbalstu un norādes saviem izglītojamajiem, plānojot un atlicinot laiku sadarbībai ar kolēģiem un profesionālajai attīstībai, vienlaikus nepārtraukti pilnveidojot un uzturot sava mācīšanas darba un izglītojamo mācību rezultātu kvalitāti;

| b) | izglītojamo intelektuālā, emocionālā, sociālā un radošā potenciāla attīstības holistiska veicināšana, vienlaikus nodrošinot viņu izglītības progresu; |
| --- | --- |

b)

izglītojamo intelektuālā, emocionālā, sociālā un radošā potenciāla attīstības holistiska veicināšana, vienlaikus nodrošinot viņu izglītības progresu;

| c) | dažādu pētniecībā balstītu mācību metožu un prakšu izmantošana, inovatīvu un digitālu metožu un pieeju integrēšana, koncentrējoties uz pieejām, kas vērstas uz izglītojamo un balstās uz kompetencēm, atbilstīgi izglītojamo mainīgajām un individuālajām vajadzībām, lai sekmētu mācīšanās procesu un atbalstītu mācīšanās un mācīšanas līdzradīšanu, vienlaikus nodrošinot, ka šādas prakses ir iekļaujošas, sociāli taisnīgas un objektīvas; |
| --- | --- |

c)

dažādu pētniecībā balstītu mācību metožu un prakšu izmantošana, inovatīvu un digitālu metožu un pieeju integrēšana, koncentrējoties uz pieejām, kas vērstas uz izglītojamo un balstās uz kompetencēm, atbilstīgi izglītojamo mainīgajām un individuālajām vajadzībām, lai sekmētu mācīšanās procesu un atbalstītu mācīšanās un mācīšanas līdzradīšanu, vienlaikus nodrošinot, ka šādas prakses ir iekļaujošas, sociāli taisnīgas un objektīvas;

| d) | darbs vidē, ko pārveidojusi tehnoloģija, digitalizācija un mākslīgais intelekts, pievēršot uzmanību to pedagoģiskajam potenciālam un ētiskam, drošam un atbildīgam izmantojumam; |
| --- | --- |

d)

darbs vidē, ko pārveidojusi tehnoloģija, digitalizācija un mākslīgais intelekts, pievēršot uzmanību to pedagoģiskajam potenciālam un ētiskam, drošam un atbildīgam izmantojumam;

| e) | darbs valodu un kultūru ziņā daudzveidīgās klasēs un mācību vidē, kur izglītojamajiem ir dažāda sociālekonomiska izcelsme un dažādas vajadzības, tostarp īpašas izglītības vajadzības (6), un iekļautības nodrošināšana; |
| --- | --- |

e)

darbs valodu un kultūru ziņā daudzveidīgās klasēs un mācību vidē, kur izglītojamajiem ir dažāda sociālekonomiska izcelsme un dažādas vajadzības, tostarp īpašas izglītības vajadzības (6), un iekļautības nodrošināšana;

| f) | piedalīšanās politikas veidošanā, jo īpaši izglītības un apmācības reformu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, tostarp pastāvīgā mācību programmu pārskatīšanā; |
| --- | --- |

f)

piedalīšanās politikas veidošanā, jo īpaši izglītības un apmācības reformu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, tostarp pastāvīgā mācību programmu pārskatīšanā;

| g) | atbalstošas un konstruktīvas gaisotnes veidošana mācību vidē, tostarp pozitīvu un savstarpēji atbalstošu attiecību veidošana kolektīvā un attiecīgos gadījumos ar citiem izglītības darbiniekiem, izglītojamajiem, ģimenes locekļiem un darba devējiem; |
| --- | --- |

g)

atbalstošas un konstruktīvas gaisotnes veidošana mācību vidē, tostarp pozitīvu un savstarpēji atbalstošu attiecību veidošana kolektīvā un attiecīgos gadījumos ar citiem izglītības darbiniekiem, izglītojamajiem, ģimenes locekļiem un darba devējiem;

| h) | uzvedības pārvaldība klasē un dažādu veidu vardarbības, tostarp kibervardarbības, kas var negatīvi ietekmēt izglītojamo rezultātus un veselību, iespējama prevencija; turklāt – iespējams, darbs ar vardarbīgas uzvedības izpausmēm, kas vērstas uz viņiem pašiem; |
| --- | --- |

h)

uzvedības pārvaldība klasē un dažādu veidu vardarbības, tostarp kibervardarbības, kas var negatīvi ietekmēt izglītojamo rezultātus un veselību, iespējama prevencija; turklāt – iespējams, darbs ar vardarbīgas uzvedības izpausmēm, kas vērstas uz viņiem pašiem;

| i) | piemērotu vērtēšanas rīku, kritēriju un metožu izvēle, kas pielāgoti iecerētajiem mācīšanās rezultātiem, lai katram izglītojamajam sniegtu kvalitatīvu un savlaicīgu atgriezenisko saiti, kas var ievirzīt un uzlabot viņu turpmāko mācīšanos; |
| --- | --- |

i)

piemērotu vērtēšanas rīku, kritēriju un metožu izvēle, kas pielāgoti iecerētajiem mācīšanās rezultātiem, lai katram izglītojamajam sniegtu kvalitatīvu un savlaicīgu atgriezenisko saiti, kas var ievirzīt un uzlabot viņu turpmāko mācīšanos;

| j) | mācīšana ar bieži vien ierobežotiem resursiem, tostarp nepietiekamu vai neatbilstošu izglītības infrastruktūru, mācību telpām, aprīkojumu un rīkiem, tostarp rīkiem, kas ļauj mācīties tiešsaistē. |
| --- | --- |

j)

mācīšana ar bieži vien ierobežotiem resursiem, tostarp nepietiekamu vai neatbilstošu izglītības infrastruktūru, mācību telpām, aprīkojumu un rīkiem, tostarp rīkiem, kas ļauj mācīties tiešsaistē.

| 11. | Šie izaicinājumi ir vēl sarežģītāki jauniem (nesen kvalifikāciju ieguvušiem) skolotājiem un pasniedzējiem, jo jau no pirmajiem mācīšanas vai pasniegšanas gadiem viņiem ir tādi paši pienākumi kā pieredzējušākajiem kolēģiem. Turklāt bieži var gadīties, ka viņiem jāstrādā sarežģītā vidē, piemēram, izglītības un apmācības iestādēs, kurās ir lielāks tādu izglītojamo īpatsvars, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides vai kuriem ir migrantu izcelsme (7). Vecāki skolotāji un pasniedzēji var saskarties ar citām grūtībām, piemēram, paaudžu plaisu darbavietā. |
| --- | --- |

11.

Šie izaicinājumi ir vēl sarežģītāki jauniem (nesen kvalifikāciju ieguvušiem) skolotājiem un pasniedzējiem, jo jau no pirmajiem mācīšanas vai pasniegšanas gadiem viņiem ir tādi paši pienākumi kā pieredzējušākajiem kolēģiem. Turklāt bieži var gadīties, ka viņiem jāstrādā sarežģītā vidē, piemēram, izglītības un apmācības iestādēs, kurās ir lielāks tādu izglītojamo īpatsvars, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides vai kuriem ir migrantu izcelsme (7). Vecāki skolotāji un pasniedzēji var saskarties ar citām grūtībām, piemēram, paaudžu plaisu darbavietā.

| 12. | Un vēl – skolotāji un pasniedzēji, kas strādā lauku apvidos, attālās vai nelabvēlīgā situācijā esošās teritorijās, var sastapties ar papildu izaicinājumiem, piemēram, saistībā ar profesionālo izolāciju, ierobežotu infrastruktūru, tostarp digitālo infrastruktūru, piekļuvi atbalstam un profesionālās attīstības iespējām vai mācīšanu klasēs, kurās ir dažāda vecuma izglītojamie, un apvienotās klasēs. Tāpat skolotāji un pasniedzēji, kas strādā blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, var saskarties ar nopietnākām problēmām, kas saistītas ar tādu izglītojamo mācīšanu, kuri nāk no dažādām daudzvalodu, daudzkultūru un sociālekonomiskām vidēm. |
| --- | --- |

12.

Un vēl – skolotāji un pasniedzēji, kas strādā lauku apvidos, attālās vai nelabvēlīgā situācijā esošās teritorijās, var sastapties ar papildu izaicinājumiem, piemēram, saistībā ar profesionālo izolāciju, ierobežotu infrastruktūru, tostarp digitālo infrastruktūru, piekļuvi atbalstam un profesionālās attīstības iespējām vai mācīšanu klasēs, kurās ir dažāda vecuma izglītojamie, un apvienotās klasēs. Tāpat skolotāji un pasniedzēji, kas strādā blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, var saskarties ar nopietnākām problēmām, kas saistītas ar tādu izglītojamo mācīšanu, kuri nāk no dažādām daudzvalodu, daudzkultūru un sociālekonomiskām vidēm.

| 13. | Kaut gan daudziem skolotājiem un pasniedzējiem daudzas no problēmām ir vienādas, pastāv arī specifiskas problēmas, kas izpaužas dažādi dažādās dalībvalstīs, saistībā ar dažādu līmeņu un veidu izglītību un apmācību, cita starpā šādas:






  a) | agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē:






  — | grūtības piesaistīt un noturēt kvalificētus un labi apmācītus agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistus; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Kaut gan daudziem skolotājiem un pasniedzējiem daudzas no problēmām ir vienādas, pastāv arī specifiskas problēmas, kas izpaužas dažādi dažādās dalībvalstīs, saistībā ar dažādu līmeņu un veidu izglītību un apmācību, cita starpā šādas:

a)

agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē:

—

grūtības piesaistīt un noturēt kvalificētus un labi apmācītus agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistus;

| — | personāla novecošana un dzimumu nelīdzsvarotība, proti, sieviešu pārsvars personālā; |
| --- | --- |

—

personāla novecošana un dzimumu nelīdzsvarotība, proti, sieviešu pārsvars personālā;

| — | nepievilcīgi darba apstākļi, tostarp liels bērnu skaits uz vienu darbinieku, un pievilcīgu karjeras iespēju trūkums, kā arī iespēju trūkums pastāvīgai profesionālajai attīstībai; |
| --- | --- |

—

nepievilcīgi darba apstākļi, tostarp liels bērnu skaits uz vienu darbinieku, un pievilcīgu karjeras iespēju trūkums, kā arī iespēju trūkums pastāvīgai profesionālajai attīstībai;

| b) | skolās:






  — | pastāv grūtības piesaistīt un noturēt daudzsološus skolotāju sākotnējās izglītības studentus (8), kā arī piesaistīt absolventus un noturēt profesijā praktizējošus skolotājus; |
| --- | --- | --- |

b)

skolās:

—

pastāv grūtības piesaistīt un noturēt daudzsološus skolotāju sākotnējās izglītības studentus (8), kā arī piesaistīt absolventus un noturēt profesijā praktizējošus skolotājus;

| — | skolotāji noveco; pastāv arī dzimumu nelīdzsvarotība, proti, sievietes ir pārsvarā, jo īpaši konkrētos priekšmetos un konkrētos izglītības līmeņos; turklāt profesijā, iespējams, kultūras ziņā nav pārstāvēta kopiena, kuru tā apkalpo; |
| --- | --- |

—

skolotāji noveco; pastāv arī dzimumu nelīdzsvarotība, proti, sievietes ir pārsvarā, jo īpaši konkrētos priekšmetos un konkrētos izglītības līmeņos; turklāt profesijā, iespējams, kultūras ziņā nav pārstāvēta kopiena, kuru tā apkalpo;

| — | tas viss atspoguļojas skolotāju trūkumā, ar ko saskaras daudzas dalībvalstis gan kopumā, gan konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, gan konkrētās priekšmetu jomās (piemēram, zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika), vai arī tādu skolotāju trūkumā, kam ir kompetence audzēkņu ar īpašām vajadzībām mācīšanā, mācīšanā daudzkultūru vai daudzvalodu vidē vai tādu audzēkņu mācīšanā, kas nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides (9); |
| --- | --- |

—

tas viss atspoguļojas skolotāju trūkumā, ar ko saskaras daudzas dalībvalstis gan kopumā, gan konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, gan konkrētās priekšmetu jomās (piemēram, zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika), vai arī tādu skolotāju trūkumā, kam ir kompetence audzēkņu ar īpašām vajadzībām mācīšanā, mācīšanā daudzkultūru vai daudzvalodu vidē vai tādu audzēkņu mācīšanā, kas nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides (9);

| c) | profesionālajā izglītībā un apmācībā:






  — | skolotājiem un pasniedzējiem līdztekus laikmetīgu profesionālo vai tehnisko prasmju un zināšanu mācīšanai vajadzētu būt kompetentiem arī veicināt un attīstīt pamatprasmes un pamatkompetences; |
| --- | --- | --- |

c)

profesionālajā izglītībā un apmācībā:

—

skolotājiem un pasniedzējiem līdztekus laikmetīgu profesionālo vai tehnisko prasmju un zināšanu mācīšanai vajadzētu būt kompetentiem arī veicināt un attīstīt pamatprasmes un pamatkompetences;

| — | varētu palielināties vajadzība pēc hibrīdmodeļa skolotājiem un pasniedzējiem, kas strādā gan profesionālās izglītības un apmācības iestādēs, gan uzņēmumos; |
| --- | --- |

—

varētu palielināties vajadzība pēc hibrīdmodeļa skolotājiem un pasniedzējiem, kas strādā gan profesionālās izglītības un apmācības iestādēs, gan uzņēmumos;

| — | ir vajadzīga arī sadarbība starp skolotājiem un pasniedzējiem, jo īpaši uzņēmumu iekšienē strādājošiem pasniedzējiem, ņemot vērā, ka viņu loma un pienākumi cits citu papildina, jo īpaši, īstenojot māceklības un mācīšanos darbavietā; |
| --- | --- |

—

ir vajadzīga arī sadarbība starp skolotājiem un pasniedzējiem, jo īpaši uzņēmumu iekšienē strādājošiem pasniedzējiem, ņemot vērā, ka viņu loma un pienākumi cits citu papildina, jo īpaši, īstenojot māceklības un mācīšanos darbavietā;

| — | tā kā darbs privātajā sektorā, iespējams, sniedz lielāku stimulu, tas varētu būt pievilcīgāks par darbu profesionālās izglītības un apmācības iestādēs; |
| --- | --- |

—

tā kā darbs privātajā sektorā, iespējams, sniedz lielāku stimulu, tas varētu būt pievilcīgāks par darbu profesionālās izglītības un apmācības iestādēs;

| — | daudzas dalībvalstis saskaras ar problēmām, kas saistītas ar skolotāju un pasniedzēju novecošanu; |
| --- | --- |

—

daudzas dalībvalstis saskaras ar problēmām, kas saistītas ar skolotāju un pasniedzēju novecošanu;

| d) | pieaugušo izglītībā:






  — | pieaugušo pedagogiem ir nozīmīga loma gan pamata, gan profesionālo zināšanu, prasmju un kompetenču veicināšanā un attīstīšanā; |
| --- | --- | --- |

d)

pieaugušo izglītībā:

—

pieaugušo pedagogiem ir nozīmīga loma gan pamata, gan profesionālo zināšanu, prasmju un kompetenču veicināšanā un attīstīšanā;

| — | viņiem varētu nākties saskarties ar izaicinājumiem, ko rada izglītojamo rakstpratība, rēķinpratība un valodas grūtības vai slikta izglītības un apmācības pieredze; |
| --- | --- |

—

viņiem varētu nākties saskarties ar izaicinājumiem, ko rada izglītojamo rakstpratība, rēķinpratība un valodas grūtības vai slikta izglītības un apmācības pieredze;

| — | tā kā pieaugušo pedagogi bieži vien strādā ar daudzveidīgām izglītojamo grupām, viņiem ir jābūt gataviem piemērot dažādas un efektīvas mācīšanas stratēģijas un metodes, lai apmierinātu izglītojamo vajadzības, stimulētu viņu motivāciju un ņemtu vērā viņu mācīšanās trajektorijas; |
| --- | --- |

—

tā kā pieaugušo pedagogi bieži vien strādā ar daudzveidīgām izglītojamo grupām, viņiem ir jābūt gataviem piemērot dažādas un efektīvas mācīšanas stratēģijas un metodes, lai apmierinātu izglītojamo vajadzības, stimulētu viņu motivāciju un ņemtu vērā viņu mācīšanās trajektorijas;

| — | lai dotu indivīdiem iespējas mācīties kvalifikācijas pilnveides vai pārkvalificēšanās vajadzībām, skolotāju un pasniedzēju loma varētu būt jāpārskata, ņemot vērā viņu iespējamo ieguldījumu neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūto prasmju ievirzīšanā un validēšanā; |
| --- | --- |

—

lai dotu indivīdiem iespējas mācīties kvalifikācijas pilnveides vai pārkvalificēšanās vajadzībām, skolotāju un pasniedzēju loma varētu būt jāpārskata, ņemot vērā viņu iespējamo ieguldījumu neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūto prasmju ievirzīšanā un validēšanā;

| — | pieaugušo pedagogiem varētu būt pienākums sadarboties ar darba devējiem saistībā ar mācīšanos darbavietā; |
| --- | --- |

—

pieaugušo pedagogiem varētu būt pienākums sadarboties ar darba devējiem saistībā ar mācīšanos darbavietā;

| — | pieaugušo pedagogi bieži vien nav konkrēti sagatavoti mācīt pieaugušos un varētu būt daļēja laika darbinieki vai pašnodarbinātie, tāpēc viņu profesionalizācija ir nozīmīgs izaicinājums pieaugušo izglītības kvalitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

—

pieaugušo pedagogi bieži vien nav konkrēti sagatavoti mācīt pieaugušos un varētu būt daļēja laika darbinieki vai pašnodarbinātie, tāpēc viņu profesionalizācija ir nozīmīgs izaicinājums pieaugušo izglītības kvalitātes nodrošināšanai;

| e) | augstākajā izglītībā:






  — | kvalifikācijas prasības akadēmiskajā profesijā bieži vien nav vērstas uz to, lai kandidātiem nodrošinātu pienācīgas pedagoģiskās prasmes; |
| --- | --- | --- |

e)

augstākajā izglītībā:

—

kvalifikācijas prasības akadēmiskajā profesijā bieži vien nav vērstas uz to, lai kandidātiem nodrošinātu pienācīgas pedagoģiskās prasmes;

| — | ne visās dalībvalstīs pastāv plašas, sistēmiskas iespējas pastāvīgai profesionālajai attīstībai, kas vērsta uz akadēmiskā personāla pedagoģisko prasmju uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

ne visās dalībvalstīs pastāv plašas, sistēmiskas iespējas pastāvīgai profesionālajai attīstībai, kas vērsta uz akadēmiskā personāla pedagoģisko prasmju uzlabošanu;

| — | netiek pievērsta pietiekama uzmanība atbalstam personāla attīstībai starpiestāžu līmenī, tostarp starptautiskajai mācīšanas mobilitātei, kā arī prakses kopienu un profesionālo tīklu veidošanai; |
| --- | --- |

—

netiek pievērsta pietiekama uzmanība atbalstam personāla attīstībai starpiestāžu līmenī, tostarp starptautiskajai mācīšanas mobilitātei, kā arī prakses kopienu un profesionālo tīklu veidošanai;

| — | studentu sastāva daudzveidība prasa, lai tiktu izmantotas dažādas mācīšanas metodes, kuru pamatā ir uz studentiem vērsta pieeja, kas augstākās izglītības iestādēm varētu būt izaicinājums; |
| --- | --- |

—

studentu sastāva daudzveidība prasa, lai tiktu izmantotas dažādas mācīšanas metodes, kuru pamatā ir uz studentiem vērsta pieeja, kas augstākās izglītības iestādēm varētu būt izaicinājums;

| — | dažās akadēmiskajās disciplīnās pastāv dzimumu nelīdzsvarotība, un jo īpaši sievietes ir nepietiekami pārstāvētas augstākajos amatos; |
| --- | --- |

—

dažās akadēmiskajās disciplīnās pastāv dzimumu nelīdzsvarotība, un jo īpaši sievietes ir nepietiekami pārstāvētas augstākajos amatos;

| — | kaut gan mācīšana ir viens no trim augstākās izglītības uzdevumiem, apsvērumos par karjeras izaugsmi pētniecība bieži vien tiek vērtēta augstāk nekā pedagoģiskais darbs; mācīšana lielākā mērā bieži vien tiek prasīta no zemāka vai vidēja ranga personāla, jo karjeras attīstības rezultātā bieži vien tiek mazāk darīts pedagoģiskais darbs un vairāk laika tiek veltīts pētniecībai (10). |
| --- | --- |

—

kaut gan mācīšana ir viens no trim augstākās izglītības uzdevumiem, apsvērumos par karjeras izaugsmi pētniecība bieži vien tiek vērtēta augstāk nekā pedagoģiskais darbs; mācīšana lielākā mērā bieži vien tiek prasīta no zemāka vai vidēja ranga personāla, jo karjeras attīstības rezultātā bieži vien tiek mazāk darīts pedagoģiskais darbs un vairāk laika tiek veltīts pētniecībai (10).

| 14. | Lai arī prasības skolotājiem un pasniedzējiem kļūst arvien komplicētākas un viņu profesija – sarežģītāka, daudzi no viņiem nejūt sabiedrības cieņu vai novērtējumu (11) un daudzās dalībvalstīs profesija zaudē savu pievilcību. |
| --- | --- |

14.

Lai arī prasības skolotājiem un pasniedzējiem kļūst arvien komplicētākas un viņu profesija – sarežģītāka, daudzi no viņiem nejūt sabiedrības cieņu vai novērtējumu (11) un daudzās dalībvalstīs profesija zaudē savu pievilcību.

UZSVER, KA

| 15. | Ir būtiski svarīgi turpināt attīstīt un atjaunināt skolotāju un pasniedzēju kompetences, nodrošināt viņu īpašās zināšanas un veicināt viņu autonomiju un iesaisti, un sekmēt viņu personīgo un profesionālo labjutību, motivāciju un vērtības sajūtu, sagatavojot viņus pienācīgi reaģēt uz pārmaiņām, taču arī mudinot viņus būt proaktīviem un inovatīviem savā profesijā. |
| --- | --- |

15.

Ir būtiski svarīgi turpināt attīstīt un atjaunināt skolotāju un pasniedzēju kompetences, nodrošināt viņu īpašās zināšanas un veicināt viņu autonomiju un iesaisti, un sekmēt viņu personīgo un profesionālo labjutību, motivāciju un vērtības sajūtu, sagatavojot viņus pienācīgi reaģēt uz pārmaiņām, taču arī mudinot viņus būt proaktīviem un inovatīviem savā profesijā.

| 16. | Lai to panāktu, ir jāturpina izstrādāt valsts līmeņa politiku nolūkā mērķtiecīgi un visaptveroši atbalstīt skolotāju un pasniedzēju darbu, ņemot vērā prasības un apmācības vajadzības, ko apzinājuši paši skolotāji un pasniedzēji, kā arī mācīšanās kopienu vajadzības plašākā mērogā, attiecīgus izglītības pētījumu konstatējumus un vispārējos valsts izglītības un apmācības politikas politikas mērķus. Turklāt ir lietderīgi piedāvāt dažādus apmācības modeļus, tostarp klātienē, virtuāli, jauktu apmācību un mācīšanos darbavietā. |
| --- | --- |

16.

Lai to panāktu, ir jāturpina izstrādāt valsts līmeņa politiku nolūkā mērķtiecīgi un visaptveroši atbalstīt skolotāju un pasniedzēju darbu, ņemot vērā prasības un apmācības vajadzības, ko apzinājuši paši skolotāji un pasniedzēji, kā arī mācīšanās kopienu vajadzības plašākā mērogā, attiecīgus izglītības pētījumu konstatējumus un vispārējos valsts izglītības un apmācības politikas politikas mērķus. Turklāt ir lietderīgi piedāvāt dažādus apmācības modeļus, tostarp klātienē, virtuāli, jauktu apmācību un mācīšanos darbavietā.

| 17. | Visos skolotāju un pasniedzēju izglītības un apmācības līmeņos un daļās ir vajadzīga papildinoša un visaptveroša pieeja. Tam būtu jāietver studentu piesaiste un atlase, skolotāju sākotnējā izglītība (tostarp stažēšanās), ievadīšana profesijā un kvalitatīva mentorēšana, kā arī pastāvīgas profesionālās attīstības veicināšana un atbalstīšana visā viņu pedagoģiskās karjeras laikā un attiecīgos gadījumos – novērtēšanas mehānismi. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajiem skolotājiem, sniedzot viņiem papildu ievirzi un mentorēšanu, lai atvieglotu viņu karjeras sākumu un palīdzētu apmierināt viņu specifiskās vajadzības. |
| --- | --- |

17.

Visos skolotāju un pasniedzēju izglītības un apmācības līmeņos un daļās ir vajadzīga papildinoša un visaptveroša pieeja. Tam būtu jāietver studentu piesaiste un atlase, skolotāju sākotnējā izglītība (tostarp stažēšanās), ievadīšana profesijā un kvalitatīva mentorēšana, kā arī pastāvīgas profesionālās attīstības veicināšana un atbalstīšana visā viņu pedagoģiskās karjeras laikā un attiecīgos gadījumos – novērtēšanas mehānismi. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajiem skolotājiem, sniedzot viņiem papildu ievirzi un mentorēšanu, lai atvieglotu viņu karjeras sākumu un palīdzētu apmierināt viņu specifiskās vajadzības.

| 18. | Ņemot vērā valstu apstākļus, tam pamatā varētu būt pienācīgi atjaunināti un atbilstīgi visaptveroši valsts kompetenču satvari skolotājiem un pasniedzējiem (12), kas izstrādāti strukturētā un sistemātiskā dialogā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un kas atspoguļo mūsdienīgas un inovatīvas pedagoģiskās pieejas, stratēģijas un metodes, kā arī no jaunus apstākļus sabiedrībā kopumā. Šajā ziņā ir svarīgi, lai skolotāju un pasniedzēju izglītība un apmācība profesionālās darbības gaitā sistemātiskāk aptvertu tēmas un mācību iespējas, kas saistītas ar darbu daudzvalodu un multikulturālā vidē, darbu ar izglītojamajiem ar īpašām vajadzībām un izglītojamajiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, digitālo pedagoģiju, ilgtspējīgu attīstību un veselīgu dzīvesveidu. Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš prasībām un vajadzībām, ko norādījuši paši skolotāji un pasniedzēji (13). |
| --- | --- |

18.

Ņemot vērā valstu apstākļus, tam pamatā varētu būt pienācīgi atjaunināti un atbilstīgi visaptveroši valsts kompetenču satvari skolotājiem un pasniedzējiem (12), kas izstrādāti strukturētā un sistemātiskā dialogā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un kas atspoguļo mūsdienīgas un inovatīvas pedagoģiskās pieejas, stratēģijas un metodes, kā arī no jaunus apstākļus sabiedrībā kopumā. Šajā ziņā ir svarīgi, lai skolotāju un pasniedzēju izglītība un apmācība profesionālās darbības gaitā sistemātiskāk aptvertu tēmas un mācību iespējas, kas saistītas ar darbu daudzvalodu un multikulturālā vidē, darbu ar izglītojamajiem ar īpašām vajadzībām un izglītojamajiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, digitālo pedagoģiju, ilgtspējīgu attīstību un veselīgu dzīvesveidu. Šajā kontekstā īpaša uzmanība būtu jāpievērš prasībām un vajadzībām, ko norādījuši paši skolotāji un pasniedzēji (13).

| 19. | Skolotāju un pasniedzēju pastāvīga profesionālā attīstība būtu jāuzskata par priekšnosacījumu kvalitatīvas mācīšanas un apmācības nodrošināšanai; tāpēc skolotāji un pasniedzēji būtu jāmudina pārdomāt savu praksi un apmācības vajadzības, kā arī būtu jāmotivē un jāatbalsta viņu iesaistīšanās, piedāvājot kvalitatīvas apmācības iespējas, kā arī dodot viņiem laiku piedalīties un sniedzot stimulus. |
| --- | --- |

19.

Skolotāju un pasniedzēju pastāvīga profesionālā attīstība būtu jāuzskata par priekšnosacījumu kvalitatīvas mācīšanas un apmācības nodrošināšanai; tāpēc skolotāji un pasniedzēji būtu jāmudina pārdomāt savu praksi un apmācības vajadzības, kā arī būtu jāmotivē un jāatbalsta viņu iesaistīšanās, piedāvājot kvalitatīvas apmācības iespējas, kā arī dodot viņiem laiku piedalīties un sniedzot stimulus.

| 20. | Skolotāju un pasniedzēju profesionālo attīstību pozitīvi var ietekmēt saiknes stiprināšana ar pētniekiem, kas var veicināt pētniecībā balstītu, inovatīvu un uzlabotu mācīšanas praksi. |
| --- | --- |

20.

Skolotāju un pasniedzēju profesionālo attīstību pozitīvi var ietekmēt saiknes stiprināšana ar pētniekiem, kas var veicināt pētniecībā balstītu, inovatīvu un uzlabotu mācīšanas praksi.

| 21. | Spēcīga mācību pieredze un vērtīga iespēja dalībnieku sociālo, starpkultūru, daudzvalodu un starppersonu kompetenču veidošanā gan studentiem skolotāju sākotnējā izglītībā, gan praktizējošiem skolotājiem un pasniedzējiem pastāvīgajā profesionālajā attīstībā ir pārrobežu mobilitāte – vai nu īstermiņā, vai ilgākā termiņā, fiziska, virtuāla vai jaukta. Tomēr gan studentu, gan praktizējošu skolotāju mobilitāti kavē tādi šķēršļi kā valodu kompetences trūkums vai aizvietotāju atrašana praktizējošiem skolotājiem. Turklāt skolotāju sākotnējās izglītības programmām bieži vien piemīt vāja starptautiskā dimensija un zema studiju un stažēšanās mobilitāte, ja salīdzina ar studiju programmām citās disciplīnās (14), un pastāv problēmas saistībā ar ārvalstīs pavadītu mobilitātes periodu un mācīšanās rezultātu atzīšanu. |
| --- | --- |

21.

Spēcīga mācību pieredze un vērtīga iespēja dalībnieku sociālo, starpkultūru, daudzvalodu un starppersonu kompetenču veidošanā gan studentiem skolotāju sākotnējā izglītībā, gan praktizējošiem skolotājiem un pasniedzējiem pastāvīgajā profesionālajā attīstībā ir pārrobežu mobilitāte – vai nu īstermiņā, vai ilgākā termiņā, fiziska, virtuāla vai jaukta. Tomēr gan studentu, gan praktizējošu skolotāju mobilitāti kavē tādi šķēršļi kā valodu kompetences trūkums vai aizvietotāju atrašana praktizējošiem skolotājiem. Turklāt skolotāju sākotnējās izglītības programmām bieži vien piemīt vāja starptautiskā dimensija un zema studiju un stažēšanās mobilitāte, ja salīdzina ar studiju programmām citās disciplīnās (14), un pastāv problēmas saistībā ar ārvalstīs pavadītu mobilitātes periodu un mācīšanās rezultātu atzīšanu.

| 22. | Motivāciju strādāt profesijā un tajā palikt, kā arī motivāciju mūžizglītībai var palielināt iespējas, kas saistītas ar dažādām karjeras izvēlēm skolotāja profesijā, kuras piedāvātu vairākas trajektorijas profesionālajai izaugsmei. Tās var iedrošināt skolotājus un pasniedzējus palikt uzticīgiem profesijai un apņēmīgi nodoties gan izglītojamo, gan pašiem savām mācībām visā darba mūža garumā. Savukārt ir vienlīdz svarīgi, lai skolotāji un pasniedzēji netiktu pārmērīgi noslogoti ar administratīviem uzdevumiem tā, ka tas apgrūtinātu pievēršanos mācīšanai. |
| --- | --- |

22.

Motivāciju strādāt profesijā un tajā palikt, kā arī motivāciju mūžizglītībai var palielināt iespējas, kas saistītas ar dažādām karjeras izvēlēm skolotāja profesijā, kuras piedāvātu vairākas trajektorijas profesionālajai izaugsmei. Tās var iedrošināt skolotājus un pasniedzējus palikt uzticīgiem profesijai un apņēmīgi nodoties gan izglītojamo, gan pašiem savām mācībām visā darba mūža garumā. Savukārt ir vienlīdz svarīgi, lai skolotāji un pasniedzēji netiktu pārmērīgi noslogoti ar administratīviem uzdevumiem tā, ka tas apgrūtinātu pievēršanos mācīšanai.

| 23. | Skolotāji un pasniedzēji tāpat kā iestāžu vadītāji ar savām zināšanām, īpašo pieredzi un praktiskām atziņām var sniegt ieguldījumu politikas veidošanā. Vienlaikus viņu iesaiste politikas veidošanā var palielināt līdzatbildības sajūtu un tādējādi labvēlīgi ietekmēt dažādu politikas iniciatīvu un reformu īstenošanas rezultātus. |
| --- | --- |

23.

Skolotāji un pasniedzēji tāpat kā iestāžu vadītāji ar savām zināšanām, īpašo pieredzi un praktiskām atziņām var sniegt ieguldījumu politikas veidošanā. Vienlaikus viņu iesaiste politikas veidošanā var palielināt līdzatbildības sajūtu un tādējādi labvēlīgi ietekmēt dažādu politikas iniciatīvu un reformu īstenošanas rezultātus.

| 24. | Skolotāju un pasniedzēju labjutība ietekmē viņu apmierinātību ar darbu un darba entuziasmu, un tā atstāj iespaidu uz profesijas pievilcību un attiecīgi – uz viņu palikšanu profesijā. Tā ir svarīgs kvalitātes un snieguma faktors, kas ir korelatīvi saistīts ar viņu pašu motivāciju un izglītojamo motivāciju un sasniegumiem. |
| --- | --- |

24.

Skolotāju un pasniedzēju labjutība ietekmē viņu apmierinātību ar darbu un darba entuziasmu, un tā atstāj iespaidu uz profesijas pievilcību un attiecīgi – uz viņu palikšanu profesijā. Tā ir svarīgs kvalitātes un snieguma faktors, kas ir korelatīvi saistīts ar viņu pašu motivāciju un izglītojamo motivāciju un sasniegumiem.

| 25. | Svarīgi labjutības aspekti var būt saistīti cita starpā ar izpratni par ekspektācijām un to pārvaldību; darba slodzi, darba vidi, tostarp mācīšanas un mācīšanās drošumu, un darba apstākļiem; pieejamo atbalstu no kolēģiem un mācību iestādes; attiecībām ar izglītojamajiem, vecākiem, kolēģiem un iestāžu vadītājiem; un cieņu un novērtējumu, ko sniedz sabiedrība kopumā. Ja šie faktori trūkst vai ar tiem saistītā pieredze nav pozitīva, tas var izraisīt fizisku un emocionālu nogurumu, stresu un izdegšanu, kas ietekmē garīgo un fizisko veselību. |
| --- | --- |

25.

Svarīgi labjutības aspekti var būt saistīti cita starpā ar izpratni par ekspektācijām un to pārvaldību; darba slodzi, darba vidi, tostarp mācīšanas un mācīšanās drošumu, un darba apstākļiem; pieejamo atbalstu no kolēģiem un mācību iestādes; attiecībām ar izglītojamajiem, vecākiem, kolēģiem un iestāžu vadītājiem; un cieņu un novērtējumu, ko sniedz sabiedrība kopumā. Ja šie faktori trūkst vai ar tiem saistītā pieredze nav pozitīva, tas var izraisīt fizisku un emocionālu nogurumu, stresu un izdegšanu, kas ietekmē garīgo un fizisko veselību.

| 26. | Lai atbalstītu gan skolotāju un pasniedzēju, gan izglītojamo sasniegumus un labjutību, lietderīgi ir veidot un veicināt sadarbīgas mācīšanās kopienas un sadarbīgu komandas darba kultūru starp skolotājiem un pasniedzējiem, viņu kolēģiem un iestāžu vadītājiem, izglītojamajiem, vecākiem un citām ieinteresētajām personām, piemēram, darba devējiem. Pieredzējušiem skolotājiem un pasniedzējiem var būt nozīmīga loma kā jaunāku kolēģu mentoriem, un tajā pašā laikā viņi var gūt labumu no paaudžu saskarsmes. Turklāt ir svarīgi stimulēt augšupēju, kolēģu sadarbībā balstītu profesionālo mācīšanos, veicināt izglītojošu un līdzdalīgu līderību, kas vairo uzticēšanos, iedvesmo un motivē izglītības darbiniekus. Turklāt vajadzības gadījumā varētu izmantot novērtēšanu, lai atbalstītu uzlabojumus viņu darbā, sniedzot konstruktīvu izvērtējumu un atgriezenisko saiti par viņu sniegumu, nosakot kritērijus paaugstināšanai un atzinībai tiem, kuriem ir ievērojami sasniegumi. |
| --- | --- |

26.

Lai atbalstītu gan skolotāju un pasniedzēju, gan izglītojamo sasniegumus un labjutību, lietderīgi ir veidot un veicināt sadarbīgas mācīšanās kopienas un sadarbīgu komandas darba kultūru starp skolotājiem un pasniedzējiem, viņu kolēģiem un iestāžu vadītājiem, izglītojamajiem, vecākiem un citām ieinteresētajām personām, piemēram, darba devējiem. Pieredzējušiem skolotājiem un pasniedzējiem var būt nozīmīga loma kā jaunāku kolēģu mentoriem, un tajā pašā laikā viņi var gūt labumu no paaudžu saskarsmes. Turklāt ir svarīgi stimulēt augšupēju, kolēģu sadarbībā balstītu profesionālo mācīšanos, veicināt izglītojošu un līdzdalīgu līderību, kas vairo uzticēšanos, iedvesmo un motivē izglītības darbiniekus. Turklāt vajadzības gadījumā varētu izmantot novērtēšanu, lai atbalstītu uzlabojumus viņu darbā, sniedzot konstruktīvu izvērtējumu un atgriezenisko saiti par viņu sniegumu, nosakot kritērijus paaugstināšanai un atzinībai tiem, kuriem ir ievērojami sasniegumi.

| 27. | Pietiekami, iedarbīgi un ilgtspējīgi ieguldījumi skolotājos un pasniedzējos ir ieguldījums izglītības un apmācības kvalitātē. Tie aptver dažādus aspektus, piemēram, ieguldījumus izglītības un apmācības iespējās skolotājiem un pasniedzējiem, pienācīgā infrastruktūrā un mācību telpās, rīkos un resursos, kā arī atalgojumā (15). |
| --- | --- |

27.

Pietiekami, iedarbīgi un ilgtspējīgi ieguldījumi skolotājos un pasniedzējos ir ieguldījums izglītības un apmācības kvalitātē. Tie aptver dažādus aspektus, piemēram, ieguldījumus izglītības un apmācības iespējās skolotājiem un pasniedzējiem, pienācīgā infrastruktūrā un mācību telpās, rīkos un resursos, kā arī atalgojumā (15).

| 28. | Izstrādājot stimulus skolotāju un pasniedzēju trūkuma problēmas risināšanai, varētu apsvērt visu iepriekš minēto. Vēl citas izskatāmās iespējas var ietvert stipendijas studentu pievilināšanai attiecīgām studiju programmām vai tādu speciālistu pieņemšanu darbā, kuriem kvalifikācija nav pedagoģijas jomā, vienlaikus rūpējoties par to, lai tiktu veicināta un atbalstīta augstas kvalitātes izglītība un apmācība. |
| --- | --- |

28.

Izstrādājot stimulus skolotāju un pasniedzēju trūkuma problēmas risināšanai, varētu apsvērt visu iepriekš minēto. Vēl citas izskatāmās iespējas var ietvert stipendijas studentu pievilināšanai attiecīgām studiju programmām vai tādu speciālistu pieņemšanu darbā, kuriem kvalifikācija nav pedagoģijas jomā, vienlaikus rūpējoties par to, lai tiktu veicināta un atbalstīta augstas kvalitātes izglītība un apmācība.

AICINA DALĪBVALSTIS, PIENĀCĪGI IEVĒROJOT INSTITUCIONĀLO AUTONOMIJU UN SASKAŅĀ AR APSTĀKĻIEM KONKRĒTAJĀ VALSTĪ

| 29. | Turpināt un veikt papildu centienus iesaistīt skolotājus un pasniedzējus izglītības un apmācības politikas veidošanā visos politikas izstrādes līmeņos, palielinot sadarbību, sekmējot viņu līdzatbildību procesā, kā arī viņu autonomiju šīs politikas praktiskajā piemērošanā. |
| --- | --- |

29.

Turpināt un veikt papildu centienus iesaistīt skolotājus un pasniedzējus izglītības un apmācības politikas veidošanā visos politikas izstrādes līmeņos, palielinot sadarbību, sekmējot viņu līdzatbildību procesā, kā arī viņu autonomiju šīs politikas praktiskajā piemērošanā.

| 30. | Ņemt vērā, ka, izstrādājot ar skolotāju un pasniedzēju izglītību un apmācību saistītu politiku, ir vajadzīga visaptveroša pieeja skolotāju un pasniedzēju sākotnējai izglītībai, ievadīšanai profesijā un pastāvīgai profesionālajai attīstībai. |
| --- | --- |

30.

Ņemt vērā, ka, izstrādājot ar skolotāju un pasniedzēju izglītību un apmācību saistītu politiku, ir vajadzīga visaptveroša pieeja skolotāju un pasniedzēju sākotnējai izglītībai, ievadīšanai profesijā un pastāvīgai profesionālajai attīstībai.

| 31. | Veicināt un atbalstīt skolotāju un pasniedzēju lielāku līdzdalību pastāvīgā profesionālajā attīstībā, jo īpaši, veicot turpmākus pasākumus, ar ko novērš šķēršļus līdzdalībai un iespējām, un tiekties uz to, lai karjeras izaugsmē par pamatelementiem kļūtu pienācīga novērtēšana un pastāvīgas profesionālās attīstības vērtības atzīšana. |
| --- | --- |

31.

Veicināt un atbalstīt skolotāju un pasniedzēju lielāku līdzdalību pastāvīgā profesionālajā attīstībā, jo īpaši, veicot turpmākus pasākumus, ar ko novērš šķēršļus līdzdalībai un iespējām, un tiekties uz to, lai karjeras izaugsmē par pamatelementiem kļūtu pienācīga novērtēšana un pastāvīgas profesionālās attīstības vērtības atzīšana.

| 32. | Mudināt izglītības un apmācības iestādes skolotājiem un pasniedzējiem nodrošināt iedarbīgas un pētniecībā balstītas pastāvīgas profesionālās attīstības iespējas, kuru pamatā ir sadarbība, kolēģu vērošana un mācīšanās no tiem, orientējošas norādes, mentorēšana un tīklošana. Šādu iespēju izstrādē attiecīgā gadījumā mudināt izglītības un apmācības iestādes paplašināt mācību piedāvājumu, iekļaujot mazākas mācīšanās vienības, piemēram, tādas, kuru rezultātā varētu iegūt mikroapliecinājumus, ņemot vērā kvalitātes nodrošināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

32.

Mudināt izglītības un apmācības iestādes skolotājiem un pasniedzējiem nodrošināt iedarbīgas un pētniecībā balstītas pastāvīgas profesionālās attīstības iespējas, kuru pamatā ir sadarbība, kolēģu vērošana un mācīšanās no tiem, orientējošas norādes, mentorēšana un tīklošana. Šādu iespēju izstrādē attiecīgā gadījumā mudināt izglītības un apmācības iestādes paplašināt mācību piedāvājumu, iekļaujot mazākas mācīšanās vienības, piemēram, tādas, kuru rezultātā varētu iegūt mikroapliecinājumus, ņemot vērā kvalitātes nodrošināšanas pasākumus.

| 33. | Turpināt palīdzēt augstākās izglītības iestādēm, vienlaikus pilnībā respektējot to autonomiju, uzlabot akadēmiskā personāla kompetences piemērot pētniecībā balstītas un uz studentiem vērstas mācīšanās, mācīšanas un novērtēšanas pieeju un izveidot un ievērot skaidrus, pārredzamus un taisnīgus darbā pieņemšanas un nodarbināšanas procesus, kuros tiek atzīta pedagoģiskā darba vērtība (16), kas būtu jāņem vērā arī karjeras izaugsmes politikā un praksē. |
| --- | --- |

33.

Turpināt palīdzēt augstākās izglītības iestādēm, vienlaikus pilnībā respektējot to autonomiju, uzlabot akadēmiskā personāla kompetences piemērot pētniecībā balstītas un uz studentiem vērstas mācīšanās, mācīšanas un novērtēšanas pieeju un izveidot un ievērot skaidrus, pārredzamus un taisnīgus darbā pieņemšanas un nodarbināšanas procesus, kuros tiek atzīta pedagoģiskā darba vērtība (16), kas būtu jāņem vērā arī karjeras izaugsmes politikā un praksē.

| 34. | Pētīt iespējas skolotāju un pasniedzēju karjeras dažādošanai un valstu karjeras satvaru izstrādei, lai palīdzētu realizēt viņu karjeras vēlmes un motivāciju, kā arī apmierināt viņu mācīšanās vajadzības. |
| --- | --- |

34.

Pētīt iespējas skolotāju un pasniedzēju karjeras dažādošanai un valstu karjeras satvaru izstrādei, lai palīdzētu realizēt viņu karjeras vēlmes un motivāciju, kā arī apmierināt viņu mācīšanās vajadzības.

| 35. | Motivēt izglītības un apmācības iestādes savās mācīšanās, attīstības un internacionalizācijas stratēģijās stingri iestrādāt skolotāju un pasniedzēju mobilitāti (fizisku, virtuālu vai jauktu), tostarp mācīšanās nodrošinājumā kā neatņemamu daļu izmantojot tādu Eiropas rīku potenciālu kā e-mērķsadarbība un EPALE. Kad vien iespējams un saskaņā ar valstu regulējumu un valstu konkrētajiem apstākļiem, skolotāju un pasniedzēju pastāvīgā profesionālajā attīstībā validēt prasmes un kompetences, kas iegūtas, izmantojot Eiropas rīkus un mobilitāti. |
| --- | --- |

35.

Motivēt izglītības un apmācības iestādes savās mācīšanās, attīstības un internacionalizācijas stratēģijās stingri iestrādāt skolotāju un pasniedzēju mobilitāti (fizisku, virtuālu vai jauktu), tostarp mācīšanās nodrošinājumā kā neatņemamu daļu izmantojot tādu Eiropas rīku potenciālu kā e-mērķsadarbība un EPALE. Kad vien iespējams un saskaņā ar valstu regulējumu un valstu konkrētajiem apstākļiem, skolotāju un pasniedzēju pastāvīgā profesionālajā attīstībā validēt prasmes un kompetences, kas iegūtas, izmantojot Eiropas rīkus un mobilitāti.

| 36. | Īstenot papildu centienus mobilitātes veicināšanai gan studentu, gan praktizējošu skolotāju un pasniedzēju vidū, un likvidēt ilgstošus šķēršļus nolūkā palielināt līdzdalības rādītājus. Šajā ziņā mudināt augstākās izglītības iestādes, kas atbild par skolotāju sākotnējo izglītību, savā mācību piedāvājumā pilnībā izmantot mobilitātes potenciālu, kas attiecīgā gadījumā var ietvert mobilitātes “logus” studiju programmās. Papildus tam praktizējošu skolotāju un pasniedzēju profesionālajā attīstībā veicināt dalību dažādu veidu mobilitātē, tostarp, cenšoties rast ilgtspējīgus risinājumus aizvietošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

36.

Īstenot papildu centienus mobilitātes veicināšanai gan studentu, gan praktizējošu skolotāju un pasniedzēju vidū, un likvidēt ilgstošus šķēršļus nolūkā palielināt līdzdalības rādītājus. Šajā ziņā mudināt augstākās izglītības iestādes, kas atbild par skolotāju sākotnējo izglītību, savā mācību piedāvājumā pilnībā izmantot mobilitātes potenciālu, kas attiecīgā gadījumā var ietvert mobilitātes “logus” studiju programmās. Papildus tam praktizējošu skolotāju un pasniedzēju profesionālajā attīstībā veicināt dalību dažādu veidu mobilitātē, tostarp, cenšoties rast ilgtspējīgus risinājumus aizvietošanas vajadzībām.

| 37. | Lai uzlabotu profesijas pievilcību un statusu, ieguldīt pasākumos, kas saistīti ar viņu sākotnējās izglītības un pastāvīgas profesionālās attīstības, darba apstākļu un karjeras perspektīvu pilnveidi, kā arī pasākumos, kuru mērķis ir pastiprināt viņu noturību un palielināt labjutību, lai viņus atbalstītu, kad jātiek galā ar darba aspektiem, kas izraisa stresu. Pievēršoties šiem aspektiem, ir svarīgi ļaut efektīvi iesaistīties sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

37.

Lai uzlabotu profesijas pievilcību un statusu, ieguldīt pasākumos, kas saistīti ar viņu sākotnējās izglītības un pastāvīgas profesionālās attīstības, darba apstākļu un karjeras perspektīvu pilnveidi, kā arī pasākumos, kuru mērķis ir pastiprināt viņu noturību un palielināt labjutību, lai viņus atbalstītu, kad jātiek galā ar darba aspektiem, kas izraisa stresu. Pievēršoties šiem aspektiem, ir svarīgi ļaut efektīvi iesaistīties sociālajiem partneriem.

| 38. | Sadarboties un apmainīties pieredzē un informācijā, kas saistīta ar norisēm politikas izstrādē attiecībā uz skolotājiem un pasniedzējiem, tostarp skolotājiem un pasniedzējiem domāto valsts kompetenču satvaru izstrādē un pārskatīšanā. |
| --- | --- |

38.

Sadarboties un apmainīties pieredzē un informācijā, kas saistīta ar norisēm politikas izstrādē attiecībā uz skolotājiem un pasniedzējiem, tostarp skolotājiem un pasniedzējiem domāto valsts kompetenču satvaru izstrādē un pārskatīšanā.

AICINA KOMISIJU SASKAŅĀ AR TĀS ATTIECĪGAJĀM KOMPETENCĒM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU

| 39. | Lai atvieglotu studentu un praktizējošu skolotāju un pasniedzēju mobilitāti, sadarbībā ar dalībvalstīm sekmēt dialogu un izskatīt šķēršļus, tostarp strukturālos aspektus un mācību periodu ārvalstīs rezultātu un akadēmisko kvalifikāciju atzīšanu, un sniegt norādes izglītības un apmācības iestādēm uzlabot mobilitāti un paplašināt studējošo skolotāju un pasniedzēju starptautisko perspektīvu. |
| --- | --- |

39.

Lai atvieglotu studentu un praktizējošu skolotāju un pasniedzēju mobilitāti, sadarbībā ar dalībvalstīm sekmēt dialogu un izskatīt šķēršļus, tostarp strukturālos aspektus un mācību periodu ārvalstīs rezultātu un akadēmisko kvalifikāciju atzīšanu, un sniegt norādes izglītības un apmācības iestādēm uzlabot mobilitāti un paplašināt studējošo skolotāju un pasniedzēju starptautisko perspektīvu.

| 40. | Lai papildinātu valstu pašreizējos centienus, izpētīt iespēju sagatavot priekšlikumu attiecīgam uz brīvprātības pamata izmantojamam Eiropas kompetences satvaram (17), ar ko sekmētu tādu zināšanu, prasmju un attieksmju attīstīšanu un novērtēšanu, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

40.

Lai papildinātu valstu pašreizējos centienus, izpētīt iespēju sagatavot priekšlikumu attiecīgam uz brīvprātības pamata izmantojamam Eiropas kompetences satvaram (17), ar ko sekmētu tādu zināšanu, prasmju un attieksmju attīstīšanu un novērtēšanu, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību.

| 41. | Atbalstīt ciešāku sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm Savienībā, lai stiprinātu pētniecībā balstītu skolotāju izglītību, atbalstītu pārrobežu mobilitāti un kopīgas mācību iespējas skolotāju profesionālās attīstības gaitā, piemēram, veicinot valstu izglītības un apmācības iestāžu brīvprātīgu sadarbību un tīklošanu Savienības līmenī Eiropas skolotāju apmācības akadēmiju formā. |
| --- | --- |

41.

Atbalstīt ciešāku sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm Savienībā, lai stiprinātu pētniecībā balstītu skolotāju izglītību, atbalstītu pārrobežu mobilitāti un kopīgas mācību iespējas skolotāju profesionālās attīstības gaitā, piemēram, veicinot valstu izglītības un apmācības iestāžu brīvprātīgu sadarbību un tīklošanu Savienības līmenī Eiropas skolotāju apmācības akadēmiju formā.

| 42. | Lai papildinātu jau esošos valsts līmeņa centienus, izpētīt iespēju izstrādāt Eiropas pamatnostādnes, ko varētu brīvprātīgi izmantot karjeras satvaru izveidē valsts līmenī, par pamatu ņemot “Izglītība un apmācība 2020” darba grupas skolu jautājumos darbu, lai pievērstos skolotāju un pasniedzēju virzībai plašākā perspektīvā un reaģētu uz viņu mērķiem, motivāciju un ambīcijām. |
| --- | --- |

42.

Lai papildinātu jau esošos valsts līmeņa centienus, izpētīt iespēju izstrādāt Eiropas pamatnostādnes, ko varētu brīvprātīgi izmantot karjeras satvaru izveidē valsts līmenī, par pamatu ņemot “Izglītība un apmācība 2020” darba grupas skolu jautājumos darbu, lai pievērstos skolotāju un pasniedzēju virzībai plašākā perspektīvā un reaģētu uz viņu mērķiem, motivāciju un ambīcijām.

| 43. | Sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt esošo tiešsaistes platformu, piemēram, e-mērķsadarbība, School Education Gateway un EPALE, izmantošanu un apsvērt to pilnveidi, un izskatīt iespējas, kā paplašināt to pielietojumu mobilitātes veicināšanā gan studentu, gan praktizējošu skolotāju un pasniedzēju vidū, piemēram, partneru atrašanā mobilitātes projektiem un nodrošinot platformu mobilitātes sagatavošanai un pēcpasākumiem. |
| --- | --- |

43.

Sadarbībā ar dalībvalstīm veicināt esošo tiešsaistes platformu, piemēram, e-mērķsadarbība, School Education Gateway un EPALE, izmantošanu un apsvērt to pilnveidi, un izskatīt iespējas, kā paplašināt to pielietojumu mobilitātes veicināšanā gan studentu, gan praktizējošu skolotāju un pasniedzēju vidū, piemēram, partneru atrašanā mobilitātes projektiem un nodrošinot platformu mobilitātes sagatavošanai un pēcpasākumiem.

| 44. | Lai sekmētu skolotāja profesijas vērtības apzināšanos, popularizēt skolotāja profesijas svarīgumu un izcelt kvalitatīvu mācīšanu, izpētīt, vai ir iespējams (un ar kādu pievienoto vērtību) ieviest gadskārtēju Eiropas apbalvojumu izciliem skolotājiem vai pasniedzējiem, piemēram, par inovācijas, iekļautības vai Eiropas dimensijas veicināšanu mācību darbā. |
| --- | --- |

44.

Lai sekmētu skolotāja profesijas vērtības apzināšanos, popularizēt skolotāja profesijas svarīgumu un izcelt kvalitatīvu mācīšanu, izpētīt, vai ir iespējams (un ar kādu pievienoto vērtību) ieviest gadskārtēju Eiropas apbalvojumu izciliem skolotājiem vai pasniedzējiem, piemēram, par inovācijas, iekļautības vai Eiropas dimensijas veicināšanu mācību darbā.

| 45. | Turpināt atbalstīt izglītības un apmācības iespēju izstrādi potenciāliem un praktizējošiem skolotājiem un pasniedzējiem, kā arī viņu mobilitāti, jo īpaši, izmantojot programmu Erasmus+ un Eiropas strukturālos un investīciju fondus (īpaši Eiropas Sociālo fondu) un to pēctečus. |
| --- | --- |

45.

Turpināt atbalstīt izglītības un apmācības iespēju izstrādi potenciāliem un praktizējošiem skolotājiem un pasniedzējiem, kā arī viņu mobilitāti, jo īpaši, izmantojot programmu Erasmus+ un Eiropas strukturālos un investīciju fondus (īpaši Eiropas Sociālo fondu) un to pēctečus.

| 46. | Pilnībā ņemt vērā šos secinājumus, kad tiks izstrādāti priekšlikumi attiecībā uz Eiropas izglītības telpu un jauno stratēģisko satvaru sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp, turpinot labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

46.

Pilnībā ņemt vērā šos secinājumus, kad tiks izstrādāti priekšlikumi attiecībā uz Eiropas izglītības telpu un jauno stratēģisko satvaru sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp, turpinot labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

---

(1)  Šajos secinājumos skolotājs ir persona, kurai ir atzīts skolotāja (vai līdzvērtīgs) statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, savukārt pasniedzējs ir jebkura persona, kas veic vienu vai vairākas ar (teorētisko vai praktisko) apmācību saistītas darbības izglītības vai apmācības iestādē vai darbavietā. Tie ir gan skolotāji vispārējās izglītības līmenī, gan augstākās izglītības mācībspēki, skolotāji un pasniedzēji sākotnējā un tālākā profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālisti un pieaugušo pedagogi.

(2)  Kā definēts Padomes Ieteikumā (2018. gada 22. maijs) par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā.

(3)  Eiropas Savienībā skolotāja darbam parasti ir nepieciešama terciārā kvalifikācija. Visizplatītākā minimālā prasība mācīšanai sākumskolas līmenī ir bakalaura grāds. Mācīšanai pamatizglītības otrajā posmā puse ES sistēmu minimālo kvalifikāciju nosaka maģistra līmenī. Mācīšanai vidusskolās lielākajā daļā ES valstu minimālā skolotāju kvalifikācija ir maģistra grāds. (ET Monitor 2019, 24. lpp.) Tomēr attiecībā uz agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi minimālās kvalifikācijas prasības Eiropā atšķiras. Dažās valstīs minimālās kvalifikācijas prasības ir vienādas visiem darbiniekiem, savukārt citās – dažādos amatos un profilos tiek prasīta atšķirīga kvalifikācija. Bieži vien terciārā kvalifikācija nav obligāta visam agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personālam. (Pamatdati par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi Eiropā, Eurydice ziņojums, 2019, 71. un 72. lpp.)

(4)  (ET Monitor 2019, 24. lpp.)

(5)  Kā definēts Padomes Ieteikumā (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā.

(6)  Pamatojoties uz TALIS 2018. gada datiem, 21 % skolotāju norāda, ka ir nepieciešama papildu apmācība tādu audzēkņu mācīšanā, kam ir īpašas vajadzības, 16 % – IKT izmantošanā mācīšanai, un apmēram 13 % – mācīšanā daudzvalodu un daudzkultūru vidē (ET Monitor 2019, 10. lpp.). Dati liecina, ka arī Eiropas augstskolu studentu sastāvs kļūst arvien daudzveidīgāks (Eurostudent VI (2016–2018)).

(7)  ET Monitor 2019 (21. lpp.).

(8)  Trūkst studentu, kas piesakās uz skolotāju sākotnējo izglītību, kā arī ir augsts izstāšanās rādītājs (Skolotāja profesija Eiropā: pieejamība, tālākvirzība un atbalsts, Eurydice, 2018, 10. lpp.).

(9)  ET Monitor 2019, 9., 10., 21. lpp.

(10)  Augstākās izglītības modernizācija Eiropā: akadēmiskais personāls 2017, Eurydice, 2017.

(11)  Pamatojoties uz TALIS 2018. gada datiem, 18 % pamatizglītības otrā posma skolotāju Eiropas Savienībā uzskata, ka viņu profesiju sabiedrība novērtē, un šis rādītājs krītas atbilstoši profesijā pavadītajam laikam, tāpat kā krītas tādu skolotāju īpatsvars (vairākās ES valstīs), kuri joprojām izvēlētos skolotāja darbu (ET Monitor 2019, 9. lpp.).

(12)  Lielākā daļa Eiropas valstu pieņem satvarus, kuros aprakstīts kompetenču kopums, kādam skolotājiem būtu jāpiemīt vai kas būtu jāattīsta karjeras gaitā. Tomēr praksē šādi satvari atšķiras pēc formāta, detalizācijas pakāpes, vērtības un pielietojuma (ET Monitor 2019, 34. lpp.).

(13)  Pamatojoties uz TALIS 2018. gada datiem, 21 % skolotāju norāda, ka ir nepieciešama papildu apmācība tādu audzēkņu mācīšanā, kam ir īpašas vajadzības, 16 % – IKT izmantošanā mācīšanai, un apmēram 13 % – mācīšanā daudzvalodu un daudzkultūru vidē (ET Monitor 2019, 10. lpp.).

(14)  Skolotāju studentu starptautiskā mobilitāte skolotāju sākotnējās izglītības laikā (rēķinot tādu skolotāju īpatsvaru, kuri ir pavadījuši studiju laiku ārzemēs skolotāju sākotnējās izglītības ietvaros) nav ļoti izplatīta un tā ievērojami atšķiras no dalībvalsts uz dalībvalsti (ET Monitor, 26. lpp.).

(15)  Dati liecina, ka algai ir ietekme uz skolotāju un pasniedzēju piesaisti un noturēšanu, kā arī uz mācību rezultātiem. Skolotāju algas bieži vien ir zemākas nekā citu tādu darbinieku vidējās algas, kam ir terciārā izglītība. (ET Monitor 2019, 39. un 40. lpp.).

(16)  1.3. un 1.5. standarts, Standarti un pamatnostādnes attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu Eiropas augstākās izglītības telpā, 2015.

(17)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Eiropas zaļais kurss”, 2019. gada 11. decembris (19. lpp.).

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

1.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (2007. gada 15. novembris).

2.

Padomes secinājumi par skolotāju un skolu vadītāju profesionālo pilnveidošanos (2009. gada 26. novembris).

3.

Padomes secinājumi par efektīvu izglītības vadību (2013. gada 25. un 26. novembris).

4.

Padomes secinājumi par skolotāju efektīvu izglītību (2014. gada 20. maijs).

5.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iekļautību daudzveidībā, lai nodrošinātu augstas kvalitātes izglītību visiem iedzīvotājiem (2017. gada 17. februāris).

6.

Padomes secinājumi par skolu attīstību un izcilu mācīšanu (2017. gada 20. novembris).

7.

Eiropas pedagogu digitālo kompetenču satvars (2017).

8.

Padomes Ieteikums par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (2018. gada 22. maijs).

9.

Padomes ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (2018. gada 22. maijs).

10.

Padomes Ieteikums par kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (2019. gada 22. maijs).

11.

Padomes Ieteikums par visaptverošu pieeju valodu mācīšanai un apguvei (2019. gada 22. maijs).

12.

TALIS – Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Starptautiskais mācīšanas un mācīšanās apsekojums (2018).

13.

ET Monitor – 2019. gada Izglītības un apmācības pārskats.

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/20

---

Padomes secinājumi, ar ko groza kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam

(2020/C 193/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT Padomes secinājumus par kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam (1),

VĒLREIZ NORĀDOT, ka Stratēģiskajā programmā 2019.–2024. gadam (2) ilgtspējīgas attīstības veicināšana ir viena no svarīgākajām darbībām Eiropas Savienības nākotnei, un atkārtoti apliecinot kultūras kā ilgtspējīgas sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēka lomu, kas uzsvērta jaunajā Eiropas darba kārtībā kultūrai (3),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Savienības Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju (4), kuras mērķis ir stiprināt kultūras devumu ilgtspējīgā attīstībā, sākot procesu, kurā iekļaus AKM grupu un kura rezultātā tiks izstrādāts ES līmeņa rīcības plāns par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju, kurš Eiropas Komisijai jāsagatavo koordinācijā ar dalībvalstīm,

saistībā ar šo procesu, kura mērķis ir maksimāli palielināt kultūras devumu ilgtspējībā, PIEKRĪT grozīt kultūras darba plānu 2019.–2022. gadam, pievienojot F prioritāti par kultūru kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēku šādā redakcijā.

Sadaļā “II. PRIORITĀTES” pievieno šādu tekstu:

“F. Kultūra kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks

Ilgtspējīga attīstība ir viena no Eiropas Savienības svarīgākajām politikas prioritātēm, un šajā sakarā ir steidzami jāpastiprina rīcība. Kultūra ir nesaraujami saistīta ar visām trim ilgtspējīgas attīstības dimensijām (ekonomikas, sociālo un vides dimensiju), un vairāki ES līmeņa kultūras politikas un pasākumu pamatmērķi sakrīt ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) un to mērķrādītājiem, kas veido pamatu Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam: tie ietver iekļaušanas, daudzveidības, identitātes, līdzdalības, jaunrades un inovācijas veicināšanu. Šīs politikas un pasākumu ietekme arī pilnībā papildina ilgtspējīgas attīstības rezultātus: uzlabota veselība un labklājība, izaugsme, inovācija un darbvietu radīšana, kā arī pilsētvides atjaunošana.

Nepieciešamība sistemātiski izmantot kultūras politiku un pasākumus, lai papildinātu instrumentus, ko pašlaik izmanto ilgtspējības nodrošināšanai, tika norādīta rezolūcijā par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju, ko Eiropas Savienības Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2019. gada novembrī.”

Sadaļā “IV. DARBĪBAS” pievieno šādu tekstu:

“F. Kultūra kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks

| Temats

  Ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensija


  Darba metodes


  AKM un rīcības plāns*



  Pamatojums


  Rezolūcijā par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju Padome apstiprina savu apņemšanos īstenot Programmu 2030. gadam un vienojas pastiprināt centienus, sākot procesu, kura rezultātā ES līmenī tiks izstrādāts rīcības plāns par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju. Eiropas Komisija tika aicināta koordinācijā ar dalībvalstīm sagatavot šo rīcības plānu un iekļaut to ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai.
  Rezolūcijā kā daļa no šā procesa tika minēta ātra AKM grupas izveide ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensijas jautājumos.


  Gaidāmie rezultāti


  ES līmeņa rīcība, kuras mērķis ir atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu kultūras politiku un pasākumus, maksimāli palielinās to ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. Iekļaujot rīcības plānu ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai, tiktu panākta lielāka politikas saskaņotība un pilnībā atraisīts kultūras ilgtspējas potenciāls.

  - Rīcības plāna pabeigšanas datums ir atkarīgs no resursiem, kas Komisijas līmenī pieejami kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam īstenošanai; tomēr tam nevajadzētu ietekmēt plāna iekļaušanu ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai.” |
| --- |

Temats

Ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensija

Darba metodes

AKM un rīcības plāns*

Pamatojums

Rezolūcijā par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju Padome apstiprina savu apņemšanos īstenot Programmu 2030. gadam un vienojas pastiprināt centienus, sākot procesu, kura rezultātā ES līmenī tiks izstrādāts rīcības plāns par ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensiju. Eiropas Komisija tika aicināta koordinācijā ar dalībvalstīm sagatavot šo rīcības plānu un iekļaut to ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai.

Rezolūcijā kā daļa no šā procesa tika minēta ātra AKM grupas izveide ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensijas jautājumos.

Gaidāmie rezultāti

ES līmeņa rīcība, kuras mērķis ir atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu kultūras politiku un pasākumus, maksimāli palielinās to ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. Iekļaujot rīcības plānu ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai, tiktu panākta lielāka politikas saskaņotība un pilnībā atraisīts kultūras ilgtspējas potenciāls.

- Rīcības plāna pabeigšanas datums ir atkarīgs no resursiem, kas Komisijas līmenī pieejami kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam īstenošanai; tomēr tam nevajadzētu ietekmēt plāna iekļaušanu ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai.”

A pielikumā pievieno šādu tekstu:

“Kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam indikatīvais grafiks

| Prioritāte | Tematiskās jomas | 2019. gads | 2020. gads | 2021. gads | 2022. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. pusgads | 2. pusgads | 1. pusgads | 2. pusgads | 1. pusgads | 2. pusgads | 1. pusgads | 2. pusgads |
| F. Kultūra kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks | Ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensija | | | AKM grupa | | AKM ziņojuma izskatīšana | | rīcības plāns  (5) |

Prioritāte

Tematiskās jomas

2019. gads

2020. gads

2021. gads

2022. gads

1. pusgads

2. pusgads

1. pusgads

2. pusgads

1. pusgads

2. pusgads

1. pusgads

2. pusgads

F. Kultūra kā ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks

Ilgtspējīgas attīstības kultūras dimensija

AKM grupa

AKM ziņojuma izskatīšana

rīcības plāns  (5)

---

(1)  OV C 460, 21.12.2018., 12. lpp.

1

(2)  Pieņemta Eiropadomē 2019. gada 20. jūnijā.

2

(3)  COM(2018) 267 final.

3

(4)  OV C 410, 6.12.2019., 1. lpp.

4

(5)  Rīcības plāna pabeigšanas datums ir atkarīgs no resursiem, kas Komisijas līmenī pieejami kultūras darba plāna 2019.–2022. gadam īstenošanai; tomēr tam nevajadzētu ietekmēt plāna iekļaušanu ES stratēģijā Programmas 2030. gadam īstenošanai.”

5

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/23

---

Padomes secinājumi par medijpratību pastāvīgi mainīgā pasaulē

(2020/C 193/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | politisko kontekstu, kā izklāstīts pielikumā; |
| --- | --- |

1.

politisko kontekstu, kā izklāstīts pielikumā;

ATZĪSTOT, KA:

| 2. | tehnoloģiskais un digitālais progress ir būtiski mainījis mūsu dzīvi. Jaunās mediju un komunikācijas platformas ir mainījušas sociālās un saziņas attiecības, ietekmējušas kultūras un radošās nozares, mainījušas mediju vidi un veidu, kādā veidojam, izplatām un patērējam saturu. Tas ir radījis būtiskas jaunas iespējas Eiropas iedzīvotājiem sazināties, kā arī atrast, radīt un izplatīt dažāda veida saturu; |
| --- | --- |

2.

tehnoloģiskais un digitālais progress ir būtiski mainījis mūsu dzīvi. Jaunās mediju un komunikācijas platformas ir mainījušas sociālās un saziņas attiecības, ietekmējušas kultūras un radošās nozares, mainījušas mediju vidi un veidu, kādā veidojam, izplatām un patērējam saturu. Tas ir radījis būtiskas jaunas iespējas Eiropas iedzīvotājiem sazināties, kā arī atrast, radīt un izplatīt dažāda veida saturu;

| 3. | digitālās un tehnoloģiskās pārmaiņas notiek neparedzamā un nepārtrauktā veidā, liekot gan iedzīvotājiem, gan sabiedrībai pastāvīgi pielāgoties. Inovācijām, kas padara pasauli labāku, tostarp digitalizācijai un mediju un komunikācijas platformu attīstībai, ir sekas, kurām ir jāpievēršas; |
| --- | --- |

3.

digitālās un tehnoloģiskās pārmaiņas notiek neparedzamā un nepārtrauktā veidā, liekot gan iedzīvotājiem, gan sabiedrībai pastāvīgi pielāgoties. Inovācijām, kas padara pasauli labāku, tostarp digitalizācijai un mediju un komunikācijas platformu attīstībai, ir sekas, kurām ir jāpievēršas;

| 4. | papildus daudzajām priekšrocībām un pozitīvajām sekām, ko rada jaunā mediju ekosistēma, tā ir arī radījusi arvien lielāku dezinformācijas, manipulāciju un naida runas apjomu; |
| --- | --- |

4.

papildus daudzajām priekšrocībām un pozitīvajām sekām, ko rada jaunā mediju ekosistēma, tā ir arī radījusi arvien lielāku dezinformācijas, manipulāciju un naida runas apjomu;

| 5. | jaunajā mediju ekosistēmā iedzīvotāji tiek pārslogoti ar informāciju, un viņiem var būt grūti izprast ziņas un atrast precīzu informāciju un uzticamus ziņu avotus, kā arī kvalitatīvu saturu kopumā; |
| --- | --- |

5.

jaunajā mediju ekosistēmā iedzīvotāji tiek pārslogoti ar informāciju, un viņiem var būt grūti izprast ziņas un atrast precīzu informāciju un uzticamus ziņu avotus, kā arī kvalitatīvu saturu kopumā;

| 6. | iedzīvotāju pakļaušana lielam dezinformācijas apjomam, jo īpaši lielu globālu krīžu laikā, piemēram, Covid-19 pandēmijas laikā, izceļ to, cik svarīga ir sistemātiska pieeja medijpratības attīstīšanai, cik svarīga ir tiešsaistes platformu, ekspertu un kompetento iestāžu sadarbība, kā arī to, cik svarīgi ir izstrādāt neatkarīgu faktu pārbaudes procedūru, lai ierobežotu dezinformācijas kampaņu izplatīšanos tiešsaistē, vienlaikus ievērojot vārda brīvību; |
| --- | --- |

6.

iedzīvotāju pakļaušana lielam dezinformācijas apjomam, jo īpaši lielu globālu krīžu laikā, piemēram, Covid-19 pandēmijas laikā, izceļ to, cik svarīga ir sistemātiska pieeja medijpratības attīstīšanai, cik svarīga ir tiešsaistes platformu, ekspertu un kompetento iestāžu sadarbība, kā arī to, cik svarīgi ir izstrādāt neatkarīgu faktu pārbaudes procedūru, lai ierobežotu dezinformācijas kampaņu izplatīšanos tiešsaistē, vienlaikus ievērojot vārda brīvību;

| 7. | mūsdienu pasaulē ir jāapgūst daudzas jaunas individuālas un sabiedrības zināšanas un prasmes, lai visu vecumu iedzīvotāji visu veidu kanālos un izplatīšanas vai saziņas platformās varētu piekļūt informācijai un dažādu veidu medijiem – gan profesionāļu, gan lietotāju radītiem –, izvēlēties, saprast un gudri un atbildīgi izmantot informāciju un dažādus medijus; |
| --- | --- |

7.

mūsdienu pasaulē ir jāapgūst daudzas jaunas individuālas un sabiedrības zināšanas un prasmes, lai visu vecumu iedzīvotāji visu veidu kanālos un izplatīšanas vai saziņas platformās varētu piekļūt informācijai un dažādu veidu medijiem – gan profesionāļu, gan lietotāju radītiem –, izvēlēties, saprast un gudri un atbildīgi izmantot informāciju un dažādus medijus;

| 8. | visas šīs spējas veido medijpratību, ko saprot kā visaptverošu apzīmējumu, kas ietver visas tehniskās, kognitīvās, sociālās, pilsoniskās, ētiskās un radošās spējas, kas ļauj iedzīvotājam efektīvi piekļūt informācijai un medijiem un izmantot tos, kā arī droši un atbildīgi radīt mediju saturu un dalīties ar to, izmantojot dažādas platformas. Medijpratības jomā nevajadzētu aprobežoties tikai ar mācīšanos par rīkiem un tehnoloģijām, bet vajadzētu arī tiekties uz to, lai iedzīvotāji iegūtu kritiskās domāšanas prasmes, kas vajadzīgas, lai viņi spētu spriest, analizēt sarežģītas situācijas un saskatīt atšķirību starp viedokļiem un faktiem. Visas šīs spējas ļauj iedzīvotājiem piedalīties sabiedrības ekonomiskajos, sociālajos un kultūras aspektos, kā arī aktīvi piedalīties demokrātiskajā procesā (1); |
| --- | --- |

8.

visas šīs spējas veido medijpratību, ko saprot kā visaptverošu apzīmējumu, kas ietver visas tehniskās, kognitīvās, sociālās, pilsoniskās, ētiskās un radošās spējas, kas ļauj iedzīvotājam efektīvi piekļūt informācijai un medijiem un izmantot tos, kā arī droši un atbildīgi radīt mediju saturu un dalīties ar to, izmantojot dažādas platformas. Medijpratības jomā nevajadzētu aprobežoties tikai ar mācīšanos par rīkiem un tehnoloģijām, bet vajadzētu arī tiekties uz to, lai iedzīvotāji iegūtu kritiskās domāšanas prasmes, kas vajadzīgas, lai viņi spētu spriest, analizēt sarežģītas situācijas un saskatīt atšķirību starp viedokļiem un faktiem. Visas šīs spējas ļauj iedzīvotājiem piedalīties sabiedrības ekonomiskajos, sociālajos un kultūras aspektos, kā arī aktīvi piedalīties demokrātiskajā procesā (1);

ATZĪSTOT, KA:

| 9. | tāpat kā citas mūsdienu pasaules problēmas Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi vajadzību pēc uzticamiem informācijas avotiem un tiešsaistes platformu pārredzamības; ir būtiski nodrošināt iedzīvotājiem prasmes, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu dezinformāciju; |
| --- | --- |

9.

tāpat kā citas mūsdienu pasaules problēmas Covid-19 pandēmija ir uzskatāmi parādījusi vajadzību pēc uzticamiem informācijas avotiem un tiešsaistes platformu pārredzamības; ir būtiski nodrošināt iedzīvotājiem prasmes, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu dezinformāciju;

| 10. | ņemot vērā milzīgo internetā pieejamās informācijas apjomu, algoritmiem ir izšķiroša nozīme minētās informācijas organizēšanā un tie dod iespēju mērķorientēt saturu, lai lietotājiem sniegtu atbilstīgu un personalizētu pieredzi; |
| --- | --- |

10.

ņemot vērā milzīgo internetā pieejamās informācijas apjomu, algoritmiem ir izšķiroša nozīme minētās informācijas organizēšanā un tie dod iespēju mērķorientēt saturu, lai lietotājiem sniegtu atbilstīgu un personalizētu pieredzi;

| 11. | tajā pašā laikā pārredzamības trūkums un algoritmu izmantošana bez pienācīgiem riska un ietekmes novērtējumiem var saasināt dezinformācijas problēmu un veicināt sensacionalitāti, ekstrēmu saturu un klikšķēsmas žurnālistiku; |
| --- | --- |

11.

tajā pašā laikā pārredzamības trūkums un algoritmu izmantošana bez pienācīgiem riska un ietekmes novērtējumiem var saasināt dezinformācijas problēmu un veicināt sensacionalitāti, ekstrēmu saturu un klikšķēsmas žurnālistiku;

| 12. | algoritmu ietekme uz izplatīšanas kanāliem un saņēmēju atlase var ievērojami ietekmēt sabiedrisko domu, veidot sociālpolitisku diskursu un potenciāli izraisīt sociālo polarizāciju; |
| --- | --- |

12.

algoritmu ietekme uz izplatīšanas kanāliem un saņēmēju atlase var ievērojami ietekmēt sabiedrisko domu, veidot sociālpolitisku diskursu un potenciāli izraisīt sociālo polarizāciju;

| 13. | palielinātais tiešsaistes satura apjoms, kas ietver naida runu, kūdīšanu uz vardarbību vai naidu, iebiedēšanu tiešsaistē un citu nelikumīgu un/vai kaitīgu saturu, rada problēmas sabiedrībai; |
| --- | --- |

13.

palielinātais tiešsaistes satura apjoms, kas ietver naida runu, kūdīšanu uz vardarbību vai naidu, iebiedēšanu tiešsaistē un citu nelikumīgu un/vai kaitīgu saturu, rada problēmas sabiedrībai;

| 14. | uz datiem balstītā globālajā digitālo mediju ekonomikā vairāku globālo dalībnieku dominējošais stāvoklis tirgū un tiešsaistes platformu izmantotie algoritmu modeļi varētu apdraudēt mediju plurālismu un satura daudzveidību; |
| --- | --- |

14.

uz datiem balstītā globālajā digitālo mediju ekonomikā vairāku globālo dalībnieku dominējošais stāvoklis tirgū un tiešsaistes platformu izmantotie algoritmu modeļi varētu apdraudēt mediju plurālismu un satura daudzveidību;

| 15. | strauja izaugsme un notiekošās pārmaiņas mediju ekosistēmā ietekmē uzticēšanos medijiem, kā arī var radīt spiedienu uz profesionālajiem medijiem un žurnālistikas standartiem; |
| --- | --- |

15.

strauja izaugsme un notiekošās pārmaiņas mediju ekosistēmā ietekmē uzticēšanos medijiem, kā arī var radīt spiedienu uz profesionālajiem medijiem un žurnālistikas standartiem;

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 16. | medijpratība un mūsu spēja kritiski izprast medijus un atbildīgi mijiedarboties ar tiem nekad nav bijusi tik ļoti svarīga kā mūsdienu pasaulē, ko skārusi Covid-19 pandēmija, ne tikai sabiedrības veselības aizsardzībai, bet arī demokrātisku sabiedrību noturības nodrošināšanai un demokrātiskas līdzdalības veicināšanai; |
| --- | --- |

16.

medijpratība un mūsu spēja kritiski izprast medijus un atbildīgi mijiedarboties ar tiem nekad nav bijusi tik ļoti svarīga kā mūsdienu pasaulē, ko skārusi Covid-19 pandēmija, ne tikai sabiedrības veselības aizsardzībai, bet arī demokrātisku sabiedrību noturības nodrošināšanai un demokrātiskas līdzdalības veicināšanai;

| 17. | ir jāpastiprina darbs, lai visu vecumu iedzīvotājiem nodrošinātu medijpratību un kritisko domāšanu, vienlaikus ņemot vērā kultūras daudzveidību un būtiskas atšķirības starp ES dalībvalstīm medijpratībā un digitālajā kompetencē kopumā; |
| --- | --- |

17.

ir jāpastiprina darbs, lai visu vecumu iedzīvotājiem nodrošinātu medijpratību un kritisko domāšanu, vienlaikus ņemot vērā kultūras daudzveidību un būtiskas atšķirības starp ES dalībvalstīm medijpratībā un digitālajā kompetencē kopumā;

| 18. | jaunu mediju un komunikācijas tehnoloģiju pastāvīga attīstība palielina pieprasījumu pēc jaunām pieejām attiecībā uz medijpratību, jo īpaši neformālās un ikdienējās mācīšanās jomā; |
| --- | --- |

18.

jaunu mediju un komunikācijas tehnoloģiju pastāvīga attīstība palielina pieprasījumu pēc jaunām pieejām attiecībā uz medijpratību, jo īpaši neformālās un ikdienējās mācīšanās jomā;

| 19. | izmantojot dažādām mērķgrupām pielāgotas programmas, kas var būt pielāgotas vecumam un/vai kontekstam, ir jāizstrādā jauni mūžizglītības modeļi medijpratības jomā un jānodrošina visu vecumu cilvēkiem praktiskas iespējas apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai izprastu ārkārtīgi sarežģīto mediju saziņas vidi un tajā darbotos; |
| --- | --- |

19.

izmantojot dažādām mērķgrupām pielāgotas programmas, kas var būt pielāgotas vecumam un/vai kontekstam, ir jāizstrādā jauni mūžizglītības modeļi medijpratības jomā un jānodrošina visu vecumu cilvēkiem praktiskas iespējas apgūt prasmes, kas vajadzīgas, lai izprastu ārkārtīgi sarežģīto mediju saziņas vidi un tajā darbotos;

| 20. | ir jāpaplašina iesaiste medijpratībā, iekļaujot tajā tādas ieinteresētās personas, kuras spēj sasniegt visu vecumu iedzīvotājus, kā kultūras iestādes (piemēram, bibliotēkas, muzejus un kinoteātrus), kurām ir piekļuve attiecīgajai infrastruktūrai un kurām sabiedrībā ir augsts uzticēšanās līmenis, un kuras tādēļ būtu vēl vairāk jāmudina stiprināt medijpratību, izmantojot savus pakalpojumus un aktivitātes; |
| --- | --- |

20.

ir jāpaplašina iesaiste medijpratībā, iekļaujot tajā tādas ieinteresētās personas, kuras spēj sasniegt visu vecumu iedzīvotājus, kā kultūras iestādes (piemēram, bibliotēkas, muzejus un kinoteātrus), kurām ir piekļuve attiecīgajai infrastruktūrai un kurām sabiedrībā ir augsts uzticēšanās līmenis, un kuras tādēļ būtu vēl vairāk jāmudina stiprināt medijpratību, izmantojot savus pakalpojumus un aktivitātes;

| 21. | medijiem, jo īpaši sabiedriskajiem medijiem, un žurnālistikas organizācijām ir ietekmīga loma sabiedrībā, un tām varētu būt nozīmīgāka loma medijpratības nozīmības popularizēšanā un informēšanā un izpratnes veicināšanā par to; |
| --- | --- |

21.

medijiem, jo īpaši sabiedriskajiem medijiem, un žurnālistikas organizācijām ir ietekmīga loma sabiedrībā, un tām varētu būt nozīmīgāka loma medijpratības nozīmības popularizēšanā un informēšanā un izpratnes veicināšanā par to;

| 22. | attiecīgajām valstu aģentūrām un struktūrām, jo īpaši valstu mediju regulatīvajām iestādēm, līdztekus kopīgām aktivitātēm, ko tās veic ar Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) starpniecību, atkarībā no valsts tiesiskā regulējuma, kurā tās darbojas, var būt svarīga loma, ciktāl tām ir kompetence un iespējas aktīvi veicināt, organizēt un koordinēt medijpratības iniciatīvas un pulcināt ieinteresētās personas, kā arī sniegt būtisku ieguldījumu dezinformācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

22.

attiecīgajām valstu aģentūrām un struktūrām, jo īpaši valstu mediju regulatīvajām iestādēm, līdztekus kopīgām aktivitātēm, ko tās veic ar Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) starpniecību, atkarībā no valsts tiesiskā regulējuma, kurā tās darbojas, var būt svarīga loma, ciktāl tām ir kompetence un iespējas aktīvi veicināt, organizēt un koordinēt medijpratības iniciatīvas un pulcināt ieinteresētās personas, kā arī sniegt būtisku ieguldījumu dezinformācijas apkarošanā;

| 23. | demokrātijas aizsardzību veicina profesionālās žurnālistikas, neatkarīgu mediju, pētnieciskās žurnālistikas un mediju plurālisma stiprināšana, iedzīvotāju piekļuves atvieglošana kvalitatīviem, uzticamiem un daudzveidīgiem informācijas avotiem un sabiedrības uzticēšanās veidošana; |
| --- | --- |

23.

demokrātijas aizsardzību veicina profesionālās žurnālistikas, neatkarīgu mediju, pētnieciskās žurnālistikas un mediju plurālisma stiprināšana, iedzīvotāju piekļuves atvieglošana kvalitatīviem, uzticamiem un daudzveidīgiem informācijas avotiem un sabiedrības uzticēšanās veidošana;

| 24. | ir svarīgi mudināt Eiropas mediju nozari izmantot jaunās tehnoloģijas satura izstrādes, izplatīšanas kanālu, datu vākšanas un analīzes ziņā ar mērķi piesaistīt plašāku auditoriju un palīdzēt tai piekļūt daudzveidīgam kvalitatīvam saturam un veicināt mediju plurālismu; |
| --- | --- |

24.

ir svarīgi mudināt Eiropas mediju nozari izmantot jaunās tehnoloģijas satura izstrādes, izplatīšanas kanālu, datu vākšanas un analīzes ziņā ar mērķi piesaistīt plašāku auditoriju un palīdzēt tai piekļūt daudzveidīgam kvalitatīvam saturam un veicināt mediju plurālismu;

| 25. | ir svarīgi arī turpmāk uzsvērt, ka tiešsaistes platformām ir jāsasniedz augstāki atbildības un pārredzamības standarti attiecībā uz turpmākiem centieniem aizsargāt lietotājus no nelikumīga un kaitīga satura un no dezinformācijas, vienlaikus ievērojot vārda brīvību; |
| --- | --- |

25.

ir svarīgi arī turpmāk uzsvērt, ka tiešsaistes platformām ir jāsasniedz augstāki atbildības un pārredzamības standarti attiecībā uz turpmākiem centieniem aizsargāt lietotājus no nelikumīga un kaitīga satura un no dezinformācijas, vienlaikus ievērojot vārda brīvību;

| 26. | tas, cik svarīga ir tiešsaistes platformu sadarbība ar publiskajām iestādēm, attiecas uz dažāda veida informāciju, piemēram, informāciju par algoritmiem un datu kopām, kas varētu atvieglot platformu efektīvu uzraudzību nolūkā risināt dezinformācijas problēmas; |
| --- | --- |

26.

tas, cik svarīga ir tiešsaistes platformu sadarbība ar publiskajām iestādēm, attiecas uz dažāda veida informāciju, piemēram, informāciju par algoritmiem un datu kopām, kas varētu atvieglot platformu efektīvu uzraudzību nolūkā risināt dezinformācijas problēmas;

| 27. | starpnozaru pieeja iedzīvotāju medijpratības palielināšanai, papildus mediju un kultūras un radošo nozaru digitālajam un tehnoloģiskajam progresam, stiprinās gan lietotājus, gan satura radītājus un radīs radošāku un konkurētspējīgāku mediju nozari; |
| --- | --- |

27.

starpnozaru pieeja iedzīvotāju medijpratības palielināšanai, papildus mediju un kultūras un radošo nozaru digitālajam un tehnoloģiskajam progresam, stiprinās gan lietotājus, gan satura radītājus un radīs radošāku un konkurētspējīgāku mediju nozari;

| 28. | lai stiprinātu medijpratību un vērstos pret dezinformāciju, ir vajadzīga visu dalībvalstu sistemātiska, stratēģiska un visaptveroša pieeja, kā arī starpnozaru sadarbība starp dažādām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

28.

lai stiprinātu medijpratību un vērstos pret dezinformāciju, ir vajadzīga visu dalībvalstu sistemātiska, stratēģiska un visaptveroša pieeja, kā arī starpnozaru sadarbība starp dažādām ieinteresētajām personām;

AICINA DALĪBVALSTIS SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 29. | sistemātiski strādāt, lai palielinātu sabiedrības informētību par medijpratības svarīgumu un atbalstītu medijpratības politikas konsekventu attīstīšanu un tās īstenošanu; |
| --- | --- |

29.

sistemātiski strādāt, lai palielinātu sabiedrības informētību par medijpratības svarīgumu un atbalstītu medijpratības politikas konsekventu attīstīšanu un tās īstenošanu;

| 30. | atbalstīt medijpratības tīklu izveidi un attīstīšanu (valsts, reģionālā, vietējā, tematiskā līmenī), lai pulcinātu attiecīgās ieinteresētās personas un dotu tām iespēju sadarboties un izstrādāt ilgtspējīgus un ilgtermiņā dzīvotspējīgus medijpratības projektus un iniciatīvas; |
| --- | --- |

30.

atbalstīt medijpratības tīklu izveidi un attīstīšanu (valsts, reģionālā, vietējā, tematiskā līmenī), lai pulcinātu attiecīgās ieinteresētās personas un dotu tām iespēju sadarboties un izstrādāt ilgtspējīgus un ilgtermiņā dzīvotspējīgus medijpratības projektus un iniciatīvas;

| 31. | izstrādāt mūžizglītības pieeju medijpratībai visās vecuma grupās un šajā sakarā sniegt atbalstu izmēģinājuma un pētniecības projektiem, lai izveidotu vai izstrādātu un novērtētu jaunu metodiku, darbības un saturu, kas pielāgots mērķgrupu konkrētajām vajadzībām; |
| --- | --- |

31.

izstrādāt mūžizglītības pieeju medijpratībai visās vecuma grupās un šajā sakarā sniegt atbalstu izmēģinājuma un pētniecības projektiem, lai izveidotu vai izstrādātu un novērtētu jaunu metodiku, darbības un saturu, kas pielāgots mērķgrupu konkrētajām vajadzībām;

| 32. | atbalstīt medijpratības mācīšanas un mācību materiālu izstrādi un apmaiņu ar tiem un sistemātiskas pieejas izstrādi dažādu jomu profesionāļu (piemēram, bibliotekāru, muzeju darbinieku, jaunatnes darbinieku, skolotāju, medijpratības speciālistu, žurnālistu) kompetences uzlabošanai nolūkā sniegt viņiem iespēju stiprināt savu svarīgo lomu iedzīvotāju medijpratības attīstīšanā; |
| --- | --- |

32.

atbalstīt medijpratības mācīšanas un mācību materiālu izstrādi un apmaiņu ar tiem un sistemātiskas pieejas izstrādi dažādu jomu profesionāļu (piemēram, bibliotekāru, muzeju darbinieku, jaunatnes darbinieku, skolotāju, medijpratības speciālistu, žurnālistu) kompetences uzlabošanai nolūkā sniegt viņiem iespēju stiprināt savu svarīgo lomu iedzīvotāju medijpratības attīstīšanā;

| 33. | mudināt kultūras iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un žurnālistikas organizācijas integrēt ar medijpratības apguvi saistītas mūžizglītības programmas un atbalstīt visu veidu mediju organizācijas, jo īpaši sabiedriskos medijus, izstrādāt un popularizēt medijpratības iniciatīvas un piedalīties citu ieinteresēto personu iniciatīvās un projektos; |
| --- | --- |

33.

mudināt kultūras iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un žurnālistikas organizācijas integrēt ar medijpratības apguvi saistītas mūžizglītības programmas un atbalstīt visu veidu mediju organizācijas, jo īpaši sabiedriskos medijus, izstrādāt un popularizēt medijpratības iniciatīvas un piedalīties citu ieinteresēto personu iniciatīvās un projektos;

| 34. | turpināt pētīt iespējas nolūkā veicināt un atbalstīt profesionālu žurnālistiku kā ilgtspējīgu elementu globālajā digitālo mediju vidē; |
| --- | --- |

34.

turpināt pētīt iespējas nolūkā veicināt un atbalstīt profesionālu žurnālistiku kā ilgtspējīgu elementu globālajā digitālo mediju vidē;

| 35. | uzlabot esošos apmācības modeļus un vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus modeļus digitālo prasmju attīstīšanai Eiropas kultūras un radošajās nozarēs, lai veicinātu inovatīvu tehnoloģiju efektīvu izmantošanu un neatpaliktu no tehnoloģiskā progresa; |
| --- | --- |

35.

uzlabot esošos apmācības modeļus un vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus modeļus digitālo prasmju attīstīšanai Eiropas kultūras un radošajās nozarēs, lai veicinātu inovatīvu tehnoloģiju efektīvu izmantošanu un neatpaliktu no tehnoloģiskā progresa;

AICINA KOMISIJU:

| 36. | sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt stiprināt un attīstīt Eiropas medijpratības nedēļas koncepciju un veicināt līdzdalību šajā pasākumā; |
| --- | --- |

36.

sadarbībā ar dalībvalstīm turpināt stiprināt un attīstīt Eiropas medijpratības nedēļas koncepciju un veicināt līdzdalību šajā pasākumā;

| 37. | gaidāmajā Eiropas Digitālo mediju observatorijā izstrādāt mehānismus, kuru mērķis ir veicināt dažādu ieinteresēto personu sadarbību un brīvprātīgu apmaiņu ar idejām un praksi medijpratības jomā; |
| --- | --- |

37.

gaidāmajā Eiropas Digitālo mediju observatorijā izstrādāt mehānismus, kuru mērķis ir veicināt dažādu ieinteresēto personu sadarbību un brīvprātīgu apmaiņu ar idejām un praksi medijpratības jomā;

| 38. | ierosināt iespējamus turpmākus pasākumus, lai rastu ilgtermiņa, sistemātiskus un efektīvus risinājumus dezinformācijas apkarošanai, pamatojoties gan uz esošiem, gan turpmākiem visaptverošiem pētījumiem par jau veiktajiem pasākumiem un to analīzi, tostarp pienācīgi ņemot vērā darbu, ko šajā jomā veikusi Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa, un nepieciešamo sadarbību starp valstu regulatīvajām iestādēm; |
| --- | --- |

38.

ierosināt iespējamus turpmākus pasākumus, lai rastu ilgtermiņa, sistemātiskus un efektīvus risinājumus dezinformācijas apkarošanai, pamatojoties gan uz esošiem, gan turpmākiem visaptverošiem pētījumiem par jau veiktajiem pasākumiem un to analīzi, tostarp pienācīgi ņemot vērā darbu, ko šajā jomā veikusi Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa, un nepieciešamo sadarbību starp valstu regulatīvajām iestādēm;

| 39. | saistībā ar nesen publicēto ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un ņemot vērā jaunā digitālo pakalpojumu tiesību akta, Eiropas demokrātijas rīcības plāna un Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plāna sagatavošanu, apsvērt vajadzību pēc efektīvākām metodēm dezinformācijas problēmu risināšanai tā, lai netraucētu pamattiesību aizsardzību, kur platformu pārredzamība un atbildība ir svarīgs princips; |
| --- | --- |

39.

saistībā ar nesen publicēto ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam un ņemot vērā jaunā digitālo pakalpojumu tiesību akta, Eiropas demokrātijas rīcības plāna un Mediju un audiovizuālās jomas rīcības plāna sagatavošanu, apsvērt vajadzību pēc efektīvākām metodēm dezinformācijas problēmu risināšanai tā, lai netraucētu pamattiesību aizsardzību, kur platformu pārredzamība un atbildība ir svarīgs princips;

| 40. | nodrošināt, ka tiek ņemtas vērā dažādu dalībvalstu vietējās īpatnības un spējas, kā arī vajadzība pēc plašas sadarbības starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dalībvalstīs, lai iespējamie pasākumi būtu piemērojami un efektīvi un tos varētu efektīvi un neatkarīgi pārbaudīt; |
| --- | --- |

40.

nodrošināt, ka tiek ņemtas vērā dažādu dalībvalstu vietējās īpatnības un spējas, kā arī vajadzība pēc plašas sadarbības starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dalībvalstīs, lai iespējamie pasākumi būtu piemērojami un efektīvi un tos varētu efektīvi un neatkarīgi pārbaudīt;

| 41. | sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt sistemātiskus kritērijus un novērtēšanas procesus ES finansētiem medijpratības projektiem un iniciatīvām un izstrādāt vienotu un salīdzinošu metodiku dalībvalstu ziņojumiem par medijpratības attīstību saskaņā ar turpmākajām pamatnostādnēm, kas paredzētas pārskatītajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā un ar ko Komisija nāks klajā pēc apspriešanās ar Kontaktkomiteju; |
| --- | --- |

41.

sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt sistemātiskus kritērijus un novērtēšanas procesus ES finansētiem medijpratības projektiem un iniciatīvām un izstrādāt vienotu un salīdzinošu metodiku dalībvalstu ziņojumiem par medijpratības attīstību saskaņā ar turpmākajām pamatnostādnēm, kas paredzētas pārskatītajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā un ar ko Komisija nāks klajā pēc apspriešanās ar Kontaktkomiteju;

AICINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS SAVĀS ATTIECĪGAJĀS KOMPETENCES JOMĀS UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 42. | turpināt un veikt papildu centienus attiecībā uz sistemātisku, visaptverošu un starpnozaru pieeju, kuras mērķis ir attīstīt medijpratību un palielināt informētību par medijpratības nozīmību; valstu centieni šajā sakarā, tostarp finansēšanas iniciatīvas, būtu jāpapildina ES līmenī; |
| --- | --- |

42.

turpināt un veikt papildu centienus attiecībā uz sistemātisku, visaptverošu un starpnozaru pieeju, kuras mērķis ir attīstīt medijpratību un palielināt informētību par medijpratības nozīmību; valstu centieni šajā sakarā, tostarp finansēšanas iniciatīvas, būtu jāpapildina ES līmenī;

| 43. | veicināt ES fondu un ES programmu piedāvāto iespēju labāku izmantošanu, lai atbalstītu izglītošanu mediju jomā un daudzveidīgus medijpratības projektus un iniciatīvas (piemēram, atbalsts medijiem ar programmas “Radošā Eiropa” starpniecību, jo īpaši ar jauno darbību mediju atbalstam) un attīstītu papildu finansējuma avotus, kā arī radītu sinerģiju starp attiecīgajām ES programmām; |
| --- | --- |

43.

veicināt ES fondu un ES programmu piedāvāto iespēju labāku izmantošanu, lai atbalstītu izglītošanu mediju jomā un daudzveidīgus medijpratības projektus un iniciatīvas (piemēram, atbalsts medijiem ar programmas “Radošā Eiropa” starpniecību, jo īpaši ar jauno darbību mediju atbalstam) un attīstītu papildu finansējuma avotus, kā arī radītu sinerģiju starp attiecīgajām ES programmām;

| 44. | nodrošināt, lai medijpratības pasākumi, kas paredzēti nepilngadīgajiem saskaņā ar stratēģiju “Bērniem labāks internets”, būtu pieskaņoti pastāvīgi mainīgajai digitālajai videi; |
| --- | --- |

44.

nodrošināt, lai medijpratības pasākumi, kas paredzēti nepilngadīgajiem saskaņā ar stratēģiju “Bērniem labāks internets”, būtu pieskaņoti pastāvīgi mainīgajai digitālajai videi;

| 45. | finansēt un veicināt sistemātiskus un regulārus pētījumus par medijpratību un mediju un digitālo platformu ietekmi (piemēram, sistemātiskus pētījumus par medijpratības pasākumiem un iniciatīvām; pētījumus par jauno mediju un komunikācijas platformu ietekmi uz iedzīvotāju labklājību; pētījumus par algoritmu un mākslīgā intelekta darbību un to ietekmi uz sabiedrisko domu, cilvēku dzīvi un mediju patēriņu, kā arī uz Eiropas mediju un audiovizuālo nozari); |
| --- | --- |

45.

finansēt un veicināt sistemātiskus un regulārus pētījumus par medijpratību un mediju un digitālo platformu ietekmi (piemēram, sistemātiskus pētījumus par medijpratības pasākumiem un iniciatīvām; pētījumus par jauno mediju un komunikācijas platformu ietekmi uz iedzīvotāju labklājību; pētījumus par algoritmu un mākslīgā intelekta darbību un to ietekmi uz sabiedrisko domu, cilvēku dzīvi un mediju patēriņu, kā arī uz Eiropas mediju un audiovizuālo nozari);

| 46. | atbalstīt audiovizuālo nozari kvalitatīva Eiropas satura un izplatīšanas platformu izstrādē, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi uz audiovizuālo nozari kopumā; |
| --- | --- |

46.

atbalstīt audiovizuālo nozari kvalitatīva Eiropas satura un izplatīšanas platformu izstrādē, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ekonomisko ietekmi uz audiovizuālo nozari kopumā;

| 47. | mudināt platformas un medijus sadarboties tādu instrumentu un procesu izstrādē, kas veicina kvalitatīvu ziņu avotu pamanāmību un atrodamību, kā arī kvalitatīva Eiropas audiovizuālā satura pamanāmību un atrodamību. |
| --- | --- |

47.

mudināt platformas un medijus sadarboties tādu instrumentu un procesu izstrādē, kas veicina kvalitatīvu ziņu avotu pamanāmību un atrodamību, kā arī kvalitatīva Eiropas audiovizuālā satura pamanāmību un atrodamību.

---

(1)  Pamatojoties uz definīcijām, kas izklāstītas Medijpratības ekspertu grupas darba uzdevumā un pārskatītajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā.

---

PIELIKUMS

Attiecīgie politikas dokumenti

Eiropadome

Eiropadomes 2018. gada 18. oktobra secinājumi (EUCO 13/18)

Eiropadomes 2018. gada 13. un 14. decembra secinājumi (EUCO 17/18)

Eiropadomes 2019. gada 21. un 22. marta secinājumi (EUCO 1/19)

Eiropadomes 2019. gada 20. jūnija secinājumi (EUCO 9/19)

Jauna stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (Eiropadome pieņēma 2019. gada 20. jūnijā)

Padome

Padomes secinājumi par Eiropas pieeju, kā sekmēt mediju lietotprasmi digitālajā vidē (OV C 140, 6.6.2008., 8. lpp.)

Padomes secinājumi par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi digitālā vidē (OV C 301, 11.12.2009., 12. lpp.)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par mediju brīvību un plurālismu digitālajā vidē (OV C 32, 4.2.2014., 6. lpp.)

Padomes secinājumi par Eiropas audiovizuālās jomas politiku digitālajā laikmetā (OV C 433, 3.12.2014., 2. lpp.)

Padomes secinājumi par kultūras un radošo nozaru pārneses efektu – inovāciju, ekonomikas ilgtspējas un sociālās iekļaušanas veicināšanai (OV C 172, 27.5.2015., 13. lpp.)

Padomes secinājumi par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes un kritiskas domāšanas attīstīšanu ar izglītības un apmācības palīdzību (OV C 212, 14.6.2016., 5. lpp.)

Padomes secinājumi par to, kā veicināt piekļuvi kultūrai ar digitāliem līdzekļiem, galveno uzmanību pievēršot auditorijas paplašināšanai (OV C 425, 12.12.2017., 4. lpp.)

Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.)

Padomes secinājumi par Eiropas satura stiprināšanu digitālajā ekonomikā (OV C 457, 19.12.2018., 2. lpp.).

Padomes un dalībvalstu secinājumi par brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšanu (6573/1/19 REV 1, Vispārējo lietu padome pieņēma 2019. gada februārī)

Padomes secinājumi par demokrātiju (12836/19, Ārlietu padome pieņēma 2019. gada oktobrī)

Padomes secinājumi “Papildu centieni uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus” (14972/19, Vispārējo lietu padome pieņēma 2019. gada decembrī)

Komisija

Paziņojumi

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets””, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets””, COM(2012) 196 final

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”, COM(2015)192 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”, COM(2015)192 final

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus. Eiropas izdevības un uzdevumi”, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus. Eiropas izdevības un uzdevumi”, COM(2016) 288 final

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. Tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana”, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. Tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana”, COM(2017) 555 final

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, COM(2018) 236 final

| — | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mākslīgais intelekts Eiropai”, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mākslīgais intelekts Eiropai”, COM(2018) 237 final

| — | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek īstenots paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par to, kā tiek īstenots paziņojums “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja”, COM(2018) 794 final

Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgie paziņojumi

| — | Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai”, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns dezinformācijas apkarošanai”, JOIN(2018) 36 final

| — | Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ziņojums par Rīcības plāna dezinformācijas apkarošanai īstenošanu”, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Kopīgais paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ziņojums par Rīcības plāna dezinformācijas apkarošanai īstenošanu”, JOIN(2019) 12 final

| — | Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam”, JOIN(2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam”, JOIN(2020) 5 final

Citi pētījumi un ziņojumi

Medijpratības prakses un darbību apzināšana ES28 (Eiropas Audiovizuālā observatorija, 2016. gads)

Ceļā uz Eiropas mediju suverenitāti. Industriāla mediju stratēģija nolūkā līdzsvarot datus, algoritmus un mākslīgo intelektu (Guillaume Klossa, 2019. gads)

Ziņojums par aktivitātēm, kas veiktas, lai palīdzētu Eiropas Komisijai veikt prakses kodeksa dezinformācijas jomā starpposma uzraudzību (Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa, 2019. gads)

Pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas īstenošana (Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa, 2019. gads)

Atpalikšana: kā sociālo mediju uzņēmumiem neizdodas apkarot neautentisku rīcību tiešsaistē (NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs, 2019. gads)

Pētījums par medijpratības un tiešsaistes iespēju nodrošināšanas jautājumiem, ko rada uz algoritmiem balstīti mediju pakalpojumi (SMART 2017/0081) (RAND Europe un Open Evidence, 2019. gads)

ERGA ziņojums par dezinformāciju: prakses kodeksa īstenošanas novērtējums (2020. gads)

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/29

---

Paziņojums konkrētu personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/145/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(2020/C 193/07)

Turpmāk sniegtā informācija ir paredzēta šādu personu un struktūru ievērībai: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (Nr. 4), Aleksandr Viktorovich VITKO (Nr. 19), Vladislav Yurievich SURKOV (Nr. 29), Dmitry Nikolayevich KOZAK (Nr. 34), Sergei Ivanovich NEVEROV (Nr. 40), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (Nr. 47), Rashid Gumarovich NURGALIEV (Nr. 76), Vladimir ANTYUFEYEV (Nr. 87), Andrey Yurevich PINCHUK (Nr. 100), Viktor Petrovich VODOLATSKY (Nr. 109), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (Nr. 131), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (Nr. 141), Zaur Raufovich ISMAILOV (Nr. 146), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (Nr. 153), Dmitry Anatolievich BELIK (Nr. 154), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (Nr. 158), Evgeniy Petrovich GRABCHAK (Nr. 159) un “Krimas republikas” uzņēmumam Azov distillery plant (Nr. 17), un Federālai valsts budžeta zinātnes un pētniecības iestādei All- Russia national scientific research institute for wine growing and wine making “Magarach” Russian Academy of Sciences (Nr. 19); šīs personas un struktūras ir minētas Padomes Lēmuma 2014/145/KĀDP (1) pielikumā un I pielikumā Padomes Regulā (ES) Nr. 269/2014 (2) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

Padome apsver ierobežojošo pasākumu saglabāšanu pret minētajām personām un vienībām, pievienojot jaunu pamatojumu. Minētās personas un vienības ar šo tiek informētas: lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz to iekļaušanu sarakstā, tās pirms 2020. gada 16. jūnija var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat
  175 |
| 1048
  Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat
  175

1048
  Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

(2)  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/30

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 8. jūnijs

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1285 |
| JPY | Japānas jena | 123,41 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4555 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89173 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3978 |
| CHF | Šveices franks | 1,0861 |
| ISK | Islandes krona | 149,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,4603 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,585 |
| HUF | Ungārijas forints | 344,16 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4333 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8359 |
| TRY | Turcijas lira | 7,6574 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6156 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5126 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7460 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7291 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5700 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 353,20 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,9799 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9836 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5650 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 815,42 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8159 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,301 |
| RUB | Krievijas rublis | 77,0563 |
| THB | Taizemes bāts | 35,474 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5702 |
| MXN | Meksikas peso | 24,3220 |
| INR | Indijas rūpija | 85,2410 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1285

JPY

Japānas jena

123,41

DKK

Dānijas krona

7,4555

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89173

SEK

Zviedrijas krona

10,3978

CHF

Šveices franks

1,0861

ISK

Islandes krona

149,50

NOK

Norvēģijas krona

10,4603

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,585

HUF

Ungārijas forints

344,16

PLN

Polijas zlots

4,4333

RON

Rumānijas leja

4,8359

TRY

Turcijas lira

7,6574

AUD

Austrālijas dolārs

1,6156

CAD

Kanādas dolārs

1,5126

HKD

Hongkongas dolārs

8,7460

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7291

SGD

Singapūras dolārs

1,5700

KRW

Dienvidkorejas vona

1 353,20

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,9799

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9836

HRK

Horvātijas kuna

7,5650

IDR

Indonēzijas rūpija

15 815,42

MYR

Malaizijas ringits

4,8159

PHP

Filipīnu peso

56,301

RUB

Krievijas rublis

77,0563

THB

Taizemes bāts

35,474

BRL

Brazīlijas reāls

5,5702

MXN

Meksikas peso

24,3220

INR

Indijas rūpija

85,2410

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/31

---

Īpašais ziņojums Nr. 13/2020

“Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos”

(2020/C 193/09)

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts īpašais ziņojums Nr. 13/2020 “Lauksaimniecības zemes bioloģiskā daudzveidība: KLP maksājumi nav apturējuši tās samazināšanos”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/32

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 193/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Colony Capital, Inc. (“Colony Capital”, Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- |

—

Colony Capital, Inc. (“Colony Capital”, Amerikas Savienotās Valstis),

| — | Public Sector Pension Investment Board (“PSP”, Kanāda), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (“PSP”, Kanāda),

| — | Next Generation Data Ltd (“NGD”, Apvienotā Karaliste). |
| --- | --- |

—

Next Generation Data Ltd (“NGD”, Apvienotā Karaliste).

Uzņēmumi Colony Capital un PSP Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu NGD.

2.

| — | Colony Capital: tāda globāla portfeļa pārvaldība, ko cita starpā veido investīcijas digitālajā infrastruktūrā, tajā skaitā makrošūnu torņos, datu centros, mazizmēra šūnu tīklos un optiskās šķiedras tīklos, |
| --- | --- |

—

Colony Capital: tāda globāla portfeļa pārvaldība, ko cita starpā veido investīcijas digitālajā infrastruktūrā, tajā skaitā makrošūnu torņos, datu centros, mazizmēra šūnu tīklos un optiskās šķiedras tīklos,

| — | PSP: pārvalda Kanādas valsts federālās pārvaldes, Kanādas bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānus, |
| --- | --- |

—

PSP: pārvalda Kanādas valsts federālās pārvaldes, Kanādas bruņoto spēku, Kanādas Karaliskās jātnieku policijas un Kanādas Rezerves spēku pensiju plānus,

| — | NGD: darbojas datu centru risinājumu projektēšanā, būvniecībā, ekspluatācijā un pastāvīgā pārvaldībā Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

—

NGD: darbojas datu centru risinājumu projektēšanā, būvniecībā, ekspluatācijā un pastāvīgā pārvaldībā Apvienotajā Karalistē.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/34

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 193/11)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“POULIGNY-SAINT-PIERRE”

ES Nr.: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018.

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| “Pouligny-Saint-Pierre” ražotāju apvienība (Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre) |
| --- |
| Adrese: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France |
| Tālr. +33 254375213 |
| Fakss +33 254370421 |
| E-pasts: syndicataocpouligny@sfr.fr |

“Pouligny-Saint-Pierre” ražotāju apvienība (Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre)

Adrese: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France

Tālr. +33 254375213

Fakss +33 254370421

E-pasts: syndicataocpouligny@sfr.fr

Grupa sastāv no ražotājiem un pārstrādātājiem, un tai ir likumīgas intereses iesniegt pieteikumu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☒

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☒ | Saikne |
| --- | --- |

☒

Saikne

| ☒ | Marķējums |
| --- | --- |

☒

Marķējums

| ☒ | Cits: valsts prasības, kontrole, grupas un dalībvalsts kompetentā dienesta kontaktinformācija. |
| --- | --- |

☒

Cits: valsts prasības, kontrole, grupas un dalībvalsts kompetentā dienesta kontaktinformācija.

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

5.1.   Produkta apraksts

Teikumu

““Pouligny-Saint-Pierre” ir siers, kas izgatavots tikai no kazas piena; sieram ir piramīdas forma ar nošķeltu virsotni un kvadrātveida pamatni, un tā veidnei ir šādi izmēri: apakšējā plakne 6,5 cm, augšējā plakne 2,5 cm.”

aizstāj ar šādu:

““Pouligny-Saint-Pierre” ir siers, kas izgatavots tikai no svaiga kazas pilnpiena; sieram ir slaidas piramīdas forma ar nošķeltu virsotni, ar regulārām malām un kvadrātveida pamatni.”

Pienākums izmantot svaigu pilnpienu nostiprina saikni ar ģeogrāfisko apgabalu, jo tā tiek saglabāta apgabalam raksturīgā piena mikroflora. Piramīdas raksturojums tiek papildināts, lai saskaņotu to ar produkta aprakstu. Informācija par veidnes izmēriem tiek pārvietota uz 5.3.4. nodaļu.

Teikumu

“Lielākoties to gatavo, pievienojot pienskābes baktēriju ieraugu.”

papildina, izsakot šādā redakcijā:

“To gatavo, pievienojot pienskābes baktēriju ieraugu, pienu lēni sarecinot un ļaujot sūkalām dabīgi notecēt.”

Termins “lielākoties” tiek svītrots kā neatbilstīgs, jo pienskābes baktēriju ieraugu izmanto vienmēr. Atsauce uz lēno sarecināšanu tiek iekļauta no nodaļas “Ražošanas metode”, jo produkta aprakstā tās pietrūkst. Atsauce uz sūkalu dabīgu notecēšanu atbilst pašreizējai praksei, kurā tiek saglabāta recekļa struktūra.

Teikumu

“Siera masa ir mīksta, mazsālīta un nekarsēta, ar virspusējiem iepelējumiem.”

groza, izsakot šādā redakcijā:

“Siera masa ir mīksta, mazsālīta. Ārpusē redzami virspusēji iepelējumi. Miza ir rievota, atgādina balti–bēši dzīslotu marmoru, bet var būt arī zilgana.”

Produkta ārējā izskata apraksts tiek uzlabots, lai to labāk raksturotu. Šī jaunā redakcija skaidrāk raksturo siera īpašības.

Tiek pievienots šāds teksts:

“Griežot siers ir stingrs. Griezuma vieta veidojas izteikta, viendabīga un gluda, siers ir baltā krāsā, kas var pamazām iekrāsoties bēša. Garša ir līdzsvarota, bez lieka sāļuma vai skābuma.

Siera smaržā dominē piena un rūgšanas aromātu notis ar kazas piena, sēņu un lazdu riekstu smaržas niansēm.

Konsistence ir krēmīga un viegli kūstoša.”

Siera izskata un garšas apraksts tiek uzlabots, lai produktu labāk raksturotu. Šī jaunā redakcija skaidrāk raksturo siera īpašības.

Teikumu

“Tauku saturs sausnā ir 45 procenti; siera piramīdas masā jābūt vismaz 90 gramiem sausnas.”

aizstāj ar šādu tekstu:

“Ražo divu izmēru sieru:

Ražo divu izmēru sieru:

| — | “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami, un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami katrā siera piramīdā, |
| --- | --- |

—

“Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami, un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami katrā siera piramīdā,

| — | mazais “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami, un kopējais sausnas daudzums ir no 55 līdz 85 gramiem katrā siera piramīdā. |
| --- | --- |

—

mazais “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami, un kopējais sausnas daudzums ir no 55 līdz 85 gramiem katrā siera piramīdā.

Tauku saturs sausnā ir 45 procenti.

“Pouligny-Saint-Pierre” iepako un galapatērētājiem tirgo sīkāk nesadalītu.”

Saskaņā ar valsts tiesību aktu, kura pamatā ir Regula (EK) Nr. 1107/96 un Regula (EK) Nr. 1019/2009, eksistē arī samazinātais izmērs – mazais “Pouligny-Saint-Pierre”.

Tādējādi ir iespējami divi “Pouligny-Saint-Pierre” izmēri, un tiek pievienots to kopsvars minimālā nogatavināšanas perioda beigās.

Siera svara izteikšana sausnā un siera minimālā sausnas daudzuma noteikšana ļauj no tirdzniecības izslēgt pārāk maza izmēra sierus (radušies formēšanas defekta dēļ) vai pārāk mitrus sierus (radušies nepietiekamas presēšanas un/vai pārmitras siera graudu masas dēļ).

Tiek piebilsts, ka sierus pārdod nesadalītus, tas ir, veselus, jo grupa nevēlas atļaut sagriezta siera tirdzniecību; siera sagriešana negatīvi ietekmē tā organoleptisko īpašību saglabāšanos (tie iesmok un sakalst), un tas īpaši attiecas uz mazā izmēra sieriem.

Vienotajā dokumentā tekstu

“Tas ir kazas pilnpiena siers ar mīkstu, mazsālītu, nekarsētu siera masu un virspusējiem iepelējumiem; sieram ir piramīdas forma ar nošķeltu virsotni un kvadrātveida pamatni.

Tauku saturs sausnā ir 45 procenti; siera piramīdas masā jābūt vismaz 90 gramiem sausnas.”

aizstāj ar šādu:

““Pouligny-Saint-Pierre” ir siers, kas izgatavots tikai no svaiga kazas pilnpiena; sieram ir slaidas piramīdas forma ar nošķeltu virsotni, ar regulārām malām un kvadrātveida pamatni.

To gatavo, pievienojot pienskābes baktēriju ieraugu, pienu lēni sarecinot un ļaujot sūkalām dabīgi notecēt.

Siera masa ir mīksta, mazsālīta. Ārpusē redzami virspusēji iepelējumi. Miza ir rievota, atgādina balti–bēši dzīslotu marmoru, bet var būt arī zilgana.

Griežot siers ir stingrs. Griezuma vieta veidojas izteikta, viendabīga un gluda, siers ir baltā krāsā, kas var pamazām iekrāsoties bēša. Garša ir līdzsvarota, bez lieka sāļuma vai skābuma.

Siera smaržā dominē piena un rūgšanas aromātu notis ar kazas piena, sēņu un lazdu riekstu smaržas niansēm.

Konsistence ir krēmīga un viegli kūstoša.

Ražo divu izmēru sieru:

| — | “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami, un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami katrā siera piramīdā, |
| --- | --- |

—

“Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami, un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami katrā siera piramīdā,

| — | mazais “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami, un kopējais sausnas daudzums ir no 55 līdz 85 gramiem katrā siera piramīdā. |
| --- | --- |

—

mazais “Pouligny-Saint-Pierre” – tā svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami, un kopējais sausnas daudzums ir no 55 līdz 85 gramiem katrā siera piramīdā.

Tauku saturs sausnā ir 45 procenti.

“Pouligny-Saint-Pierre” iepako un galapatērētājiem tirgo sīkāk nesadalītu.”

5.2.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijā tekstu

“Ražošanas apgabals aptver vairākas Endras (Indre) departamenta pašvaldības (Blā (Blanc) apgabalā). Pašvaldību sarakstu skatīt 1986. gada 29. decembra dekrēta 1. pantā.

Bélâbre kantonā – Mauvières un Saint-Hilaire-sur-Benaize pašvaldību teritorijas;

Blanc kantonā – visu pašvaldību teritorijas;

Mézières-en-Brenne kantonā – Azay-le-Ferron pašvaldības teritorija;

Tournon-Saint-Martin kantonā – visu pašvaldību teritorijas.”

aizstāj ar šādu:

“Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas sastāv no šādām Endras (Indre) (36) departamenta pašvaldībām:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles un Tournon-Saint-Martin.”

Vienotajā dokumentā tekstu

“Ražošanas apgabalā ietilpst 22 Endras (Indre) departamenta pašvaldību teritorijas:

Blanc un Tournon-Saint-Martin kantonā – visu pašvaldību teritorijas;

Bélâbre kantonā – Mauvières un Saint-Hilaire-sur-Benaize pašvaldību teritorijas;

Mézières-en-Brenne kantonā – Azay-le-Ferron pašvaldības teritorija.”

aizstāj ar šādu:

“Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas sastāv no šādām Endras (Indre) (36) departamenta pašvaldībām:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles un Tournon-Saint-Martin.”

Salīdzinājumā ar iepriekšējo specifikāciju, kurā ģeogrāfiskais apgabals tika aprakstīts, iekļaujot kantonu sarakstu, tagad ģeogrāfiskais apgabals tiek aprakstīts, iekļaujot pašvaldību sarakstu, tāpēc apraksts ir precīzāks. Ģeogrāfiskā apgabala robežas netiek mainītas. Tas pats attiecas uz vienoto dokumentu.

5.3.   Pierādījumi par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā

Pierādījumi par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā

Tekstu

“Katrs piena ražotājs, katrs pārstrādes uzņēmums un katrs nogatavināšanas uzņēmums izpilda atbilstības deklarāciju, kuru reģistrē INAO (Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūts) un ar kuru minētais institūts identificē visus uzņēmējus. Tie INAO nodrošina piekļuvi sarakstiem, kā arī visiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitāti un tipiskajām īpašībām atbilstību prasībām.”

aizstāj ar šādu:

“4.1.   Operatoru identifikācija

Jebkuram operatoram, kas pieņem cilmes vietas nosaukuma “Pouligny-Saint-Pierre” ražošanas nosacījumus, vēlākais divus mēnešus pirms attiecīgās darbības sākšanas ir jāiesniedz grupai adresēta identifikācijas deklarācija saskaņā ar standarta paraugu, ko apstiprinājis Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūta (INAO) direktors.

4.2.   Paziņošanas pienākumi

Paziņošanas pienākumi, kas nepieciešami informētībai par produktiem un to uzraudzībai, ja tie paredzēti laišanai tirdzniecībā ar cilmes vietas nosaukumu, ir šādi.

Katru gadu līdz 15. februārim un saskaņā ar INAO direktora apstiprinātu paraugu:

| — | katrs ražotājs lauku saimniecībā, katrs pārstrādātājs un katrs nogatavinātājs iesniedz grupai gada ražošanas deklarāciju, kurā par katru mēnesi tiek detalizēti apkopota informācija par “Pouligny-Saint-Pierre” produkciju iepriekšējā gadā, |
| --- | --- |

—

katrs ražotājs lauku saimniecībā, katrs pārstrādātājs un katrs nogatavinātājs iesniedz grupai gada ražošanas deklarāciju, kurā par katru mēnesi tiek detalizēti apkopota informācija par “Pouligny-Saint-Pierre” produkciju iepriekšējā gadā,

| — | ja saimniecībā skābbarību izmanto citiem nolūkiem, nevis kazu barošanai, ražotāji iesniedz grupai gada deklarāciju par skābbarības esamību, |
| --- | --- |

—

ja saimniecībā skābbarību izmanto citiem nolūkiem, nevis kazu barošanai, ražotāji iesniedz grupai gada deklarāciju par skābbarības esamību,

| — | katrs pārstrādātājs un nogatavinātājs iesniedz grupai deklarāciju par visiem saviem kazas piena ražotājiem un ražotājiem lauku saimniecībās, norādot viņu uzvārdus un adreses, kā arī savāktos daudzumus. |
| --- | --- |

—

katrs pārstrādātājs un nogatavinātājs iesniedz grupai deklarāciju par visiem saviem kazas piena ražotājiem un ražotājiem lauku saimniecībās, norādot viņu uzvārdus un adreses, kā arī savāktos daudzumus.

4.3.   Uzskaite

4.3.1.   Izsekojamība

Katra operatora dokumentācijā tiek reģistrēti turpmāk minētie dati.

| | Piena ražotājiem:






  — | nedēļas piena apjomi, kas paredzēti pārstrādei par “Pouligny-Saint-Pierre”. |
| --- | --- | --- |

Piena ražotājiem:

—

nedēļas piena apjomi, kas paredzēti pārstrādei par “Pouligny-Saint-Pierre”.

| | Pārstrādātājiem:






  — | katrā braucienā savāktā piena apjomi, |
| --- | --- | --- |

Pārstrādātājiem:

—

katrā braucienā savāktā piena apjomi,

| — | katrā ražošanas dienā par “Pouligny-Saint-Pierre” pārstrādātā piena apjomi, |
| --- | --- |

—

katrā ražošanas dienā par “Pouligny-Saint-Pierre” pārstrādātā piena apjomi,

| — | katrā ražošanas dienā saražoto siera piramīdu skaits, kas paredzētas apzīmēšanai ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”, |
| --- | --- |

—

katrā ražošanas dienā saražoto siera piramīdu skaits, kas paredzētas apzīmēšanai ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”,

| — | izbrāķēto siera piramīdu skaits, |
| --- | --- |

—

izbrāķēto siera piramīdu skaits,

| — | siera piramīdu skaits, kas pārdotas ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”. |
| --- | --- |

—

siera piramīdu skaits, kas pārdotas ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”.

| | Nogatavinātājiem:






  — | apzīmēšanai ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre” paredzētā un nogatavināšanai iegādātā siera apjomi un izcelsme, |
| --- | --- | --- |

Nogatavinātājiem:

—

apzīmēšanai ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre” paredzētā un nogatavināšanai iegādātā siera apjomi un izcelsme,

| — | nogatavināto un iepakoto “Pouligny-Saint-Pierre” siera piramīdu skaits, |
| --- | --- |

—

nogatavināto un iepakoto “Pouligny-Saint-Pierre” siera piramīdu skaits,

| — | izbrāķēto siera piramīdu skaits, |
| --- | --- |

—

izbrāķēto siera piramīdu skaits,

| — | siera piramīdu skaits, kas pārdotas ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”. |
| --- | --- |

—

siera piramīdu skaits, kas pārdotas ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”.

Šiem datiem pievieno partiju numurus, kas ļauj identificēt un izsekot pienam un sieram, kas paredzēts apzīmēšanai ar cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”.

4.3.2.   Ražošanas apstākļu ievērošanas uzraudzība

Piena ražotāji jo īpaši nodod kontroles struktūru rīcībā dokumentus, kas paredzēti, lai verificētu:

| — | saimniecības un tās zemesgabalu ģeogrāfisko atrašanās vietu, |
| --- | --- |

—

saimniecības un tās zemesgabalu ģeogrāfisko atrašanās vietu,

| — | dabisko vai pagaidu pļavu platību, kas paredzēta kazu ganāmpulka barības ražošanai, kā arī šim nolūkam paredzēto graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu platību, |
| --- | --- |

—

dabisko vai pagaidu pļavu platību, kas paredzēta kazu ganāmpulka barības ražošanai, kā arī šim nolūkam paredzēto graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu platību,

| — | dabisko vai pagaidu pļavu, graudaugu, eļļaugu un proteīnaugu platības, kas paredzētas visiem ganāmpulkiem saimniecībā, |
| --- | --- |

—

dabisko vai pagaidu pļavu, graudaugu, eļļaugu un proteīnaugu platības, kas paredzētas visiem ganāmpulkiem saimniecībā,

| — | ikgadējo noslodzi, ko rada saimniecībā audzētās kazas, vai saimniecības kopējo noslodzi, ja tajā ir vairāki ganāmpulki, |
| --- | --- |

—

ikgadējo noslodzi, ko rada saimniecībā audzētās kazas, vai saimniecības kopējo noslodzi, ja tajā ir vairāki ganāmpulki,

| — | kazu ganāmpulkam iegādātās barības izcelsmi, veidu un daudzumu, |
| --- | --- |

—

kazu ganāmpulkam iegādātās barības izcelsmi, veidu un daudzumu,

| — | kazu ganāmpulka turēšanu, |
| --- | --- |

—

kazu ganāmpulka turēšanu,

| — | barības daudzumu, ko gada laikā izbaro kazu ganāmpulkam. |
| --- | --- |

—

barības daudzumu, ko gada laikā izbaro kazu ganāmpulkam.

Pārstrādātāji un/vai nogatavinātāji nodod kontroles struktūru rīcībā dokumentus, kas paredzēti, lai verificētu:

| — | 5. nodaļā noteikto ražošanas parametru ievērošanu, |
| --- | --- |

—

5. nodaļā noteikto ražošanas parametru ievērošanu,

| — | sierotavas reģistra uzturēšanu. |
| --- | --- |

—

sierotavas reģistra uzturēšanu.

Šos dokumentus atjaunina vismaz vienreiz dienā.

Lauku saimniecību ražotāji, kas veic tiešo pārdošanu, un lauku saimniecību ražotāji, kas piegādā produktus nogatavinātājiem, apraksta savu pārstrādes maršrutu un reģistrē novirzes.

4.4.   Produktu kontrole

Kad kontrolē ar cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta īpašības, veic analītisku un organoleptisku pārbaudi, kuras mērķis ir pārliecināties par produktu kvalitāti un tipiskumu.”

Atbilstības deklarācija tiek aizstāta ar identifikācijas deklarāciju, kas ļauj identificēt ražotājus, kuri vēlas iekļauties šajā procesā.

Tiek pievienoti operatoriem piemērojamie paziņošanas pienākumi. Šie grozījumi ir saistīti ar izmaiņām valsts administratīvajos un normatīvajos aktos. Konkrēti, tiek paredzēta operatoru identificēšana, lai tie saņemtu apstiprinājumu, ar kuru tiek atzīta to spēja izpildīt specifikācijas prasības, kā arī deklarācijas, kas vajadzīgas to produktu atpazīšanai, uzraudzībai un kontrolei, kurus paredzēts tirgot ar cilmes vietas nosaukumu.

5.4.   Produkta ražošanas metodes apraksts

Produkta ražošanas metodes apraksts

Specifikācija, kas reģistrēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/96 un Regulu (EK) Nr. 1019/2009, nekādas prasības par piena ražošanu neparedz, tāpēc tās tiek definētas saskaņā ar ražotāju pašreizējo praksi.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.1.   Ganāmpulka turēšana

Kazu ganāmpulks ir visas kazas, kuras vismaz vienu reizi ir atnesušās.

Ražošanai izmantoto pienu iegūst no ganāmpulkiem, ko veido Alpu, Zānes un Puatvinas šķirņu kazas vai šo šķirņu krustojumi.

Maksimālā noslodze ir:

| — | 10 kazas uz katru hektāru, ko faktiski izmanto ganībām un/vai lopbarības, graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu ražošanai, lai barotu kazas specializētās kazu audzēšanas saimniecībās, |
| --- | --- |

—

10 kazas uz katru hektāru, ko faktiski izmanto ganībām un/vai lopbarības, graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu ražošanai, lai barotu kazas specializētās kazu audzēšanas saimniecībās,

| — | 1,5 nosacītās liellopu vienības uz katru hektāru, ko faktiski izmanto ganībām un/vai lopbarības, graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu ražošanai, lai barotu ganāmpulkus, kas paredzēti citām saimniecībām ar vairākiem atgremotāju ganāmpulkiem. |
| --- | --- |

—

1,5 nosacītās liellopu vienības uz katru hektāru, ko faktiski izmanto ganībām un/vai lopbarības, graudaugu, proteīnaugu un eļļaugu ražošanai, lai barotu ganāmpulkus, kas paredzēti citām saimniecībām ar vairākiem atgremotāju ganāmpulkiem.

Katrai kazai ir vismaz 1,5 m2 guļamzonas, un ir atļauts turēt ne vairāk kā trīs kazas uz katru lineāro siles metru.

Ganāmpulku pielāgošana sezonai ir atļauta.”

Tiek pievienoti noteikumi par izmantotajām kazu šķirnēm un kazu turēšanu (maksimālo noslodzi, minimālo platību uz vienu kazu un iespēju pielāgoties sezonai).

Tiek pievienoti šādi punkti:

“5.2.   Dzīvnieku barošana

Aizliegts dzīvniekus barot tikai ar salmiem un spēkbarību.

5.2.1.   Rupjās lopbarības veidi

Rupjā lopbarība ir ganāmpulka barošanas pamats. Gada kopējā deva sastāv no vismaz 660 kg rupjās lopbarības sausnas uz vienu slaucamo kazu.

Rupjā lopbarība tiek uzņemta ganībās, to izbaro zaļbarības, siena vai dehidrētā veidā.

Atļautā rupjā lopbarība ir:

| — | zāle, siens, skābsiens un konservēts siens, kas iegūts dabiskās un pagaidu pļavās, |
| --- | --- |

—

zāle, siens, skābsiens un konservēts siens, kas iegūts dabiskās un pagaidu pļavās,

| — | viengadīgie lopbarības augi, |
| --- | --- |

—

viengadīgie lopbarības augi,

| — | graudaugu, pākšaugu vai proteīnaugu salmi, |
| --- | --- |

—

graudaugu, pākšaugu vai proteīnaugu salmi,

| — | zaļa lopbarības zāle, kas tiek ātri novākta, iebarota un izlietota 24 stundu laikā. Visi atlikumi, kas paliek pēc 24 stundām, tiek izņemti no siles, |
| --- | --- |

—

zaļa lopbarības zāle, kas tiek ātri novākta, iebarota un izlietota 24 stundu laikā. Visi atlikumi, kas paliek pēc 24 stundām, tiek izņemti no siles,

| — | saknes un bumbuļi, |
| --- | --- |

—

saknes un bumbuļi,

| — | dehidrēta lopbarība – lucerna, |
| --- | --- |

—

dehidrēta lopbarība – lucerna,

| — | veseli kukurūzas augi. |
| --- | --- |

—

veseli kukurūzas augi.

Izbarotās dehidrētās lucernas daudzums nedrīkst pārsniegt 12 % no kopējās ikgadējās barības devas jeb 132 kg sausnas uz vienu slaucamo kazu.

Pakaišu salmi barības devā neietilpst.

Skābsiena izmantošana kazu barībā ir atļauta, nepārsniedzot 1 kg sausnas uz vienu kazu dienā, ar nosacījumu, ka šis skābsiens satur vismaz 60 % sausnas un ir iegūts no lopbarības platību pirmā pļāvuma.

Kazu ganāmpulku barošanai ir aizliegts izmantot zāles skābbarību un kukurūzas skābbarību. Saimniecībās, kurās skābbarību izmanto citu lauksaimniecības dzīvnieku, nevis kazu barošanai, ražotāji šo skābbarību uzglabā prom no kazām un atsevišķi no kazu ganāmpulka barības.

5.2.2.   Piebarošana

Piebarošanai izmantotā papildbarība nepārsniedz 40 % no slaucamo kazu barības, t. i., 440 kg sausnas uz vienu slaucamo kazu gadā.

Piebarošanai izmanto graudaugus, proteīnaugus, eļļaugus, komerciālos koncentrātus un lopbarības raušus.

Piebarošanai izmanto tādu papildbarību kā:

| — | neapstrādātas, saplacinātas vai sasmalcinātas graudaugu sēklas, |
| --- | --- |

—

neapstrādātas, saplacinātas vai sasmalcinātas graudaugu sēklas,

| — | neapstrādātas, saplacinātas, sasmalcinātas vai sapresētas eļļaugu sēklas, |
| --- | --- |

—

neapstrādātas, saplacinātas, sasmalcinātas vai sapresētas eļļaugu sēklas,

| — | neapstrādātas, saplacinātas vai sasmalcinātas proteīnaugu sēklas, |
| --- | --- |

—

neapstrādātas, saplacinātas vai sasmalcinātas proteīnaugu sēklas,

| — | graudaugu pārstrādē iegūtas sēklas un produkti, |
| --- | --- |

—

graudaugu pārstrādē iegūtas sēklas un produkti,

| — | eļļaugu pārstrādē, tos fiziski apstrādājot ar ēteriskajām eļļām un augu ekstraktiem, iegūtas sēklas un produkti, kā sojas rauši un eļļa, zirņi, lauka pupas, lupīna, lini, rapši, saulespuķes un vīķi, |
| --- | --- |

—

eļļaugu pārstrādē, tos fiziski apstrādājot ar ēteriskajām eļļām un augu ekstraktiem, iegūtas sēklas un produkti, kā sojas rauši un eļļa, zirņi, lauka pupas, lupīna, lini, rapši, saulespuķes un vīķi,

| — | cukura ražošanas produkti, kā dehidrēts biešu mīkstums, šķidra cukurniedru vai cukurbiešu melase, |
| --- | --- |

—

cukura ražošanas produkti, kā dehidrēts biešu mīkstums, šķidra cukurniedru vai cukurbiešu melase,

| — | augļi, |
| --- | --- |

—

augļi,

| — | minerālvielas, mikroelementi, vitamīni, aromatizējošās un ēstgribu rosinošās vielas. |
| --- | --- |

—

minerālvielas, mikroelementi, vitamīni, aromatizējošās un ēstgribu rosinošās vielas.

Sūkalu izmantošana ganāmpulka barošanai ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabalā ir atļauta prakse, bet sūkalas nav iekļautas barības devas aprēķinā.”

Atļautās rupjās lopbarības un piebarojuma saraksti tiek izveidoti, lai labāk un vieglāk kontrolētu izbarotās barības veidu, kā arī lai aizliegtu tādas barības izbarošanu, kas negatīvi ietekmē siera organoleptiskās īpašības. “Pouligny-Saint-Pierre” organoleptisko īpašību izpaušanos veicina kazu barības daudzveidība, skābbarības aizliegums un skābsiena un dehidrētās barības devu uzraudzība.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.2.3.   Barības izcelsme

Visa rupjā lopbarība, ko patērē ganāmpulks, tiek iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā; izņēmums ir dehidrētā lucerna.

Papildbarība, kas saražota ģeogrāfiskajā apgabalā, veido vismaz 15 % no slaucamās kazas gada devas, t. i., vismaz 165 kg sausnas vai 195 kg neapstrādātas barības.

Ģeogrāfiskajā apgabalā saražotā barība (rupjā lopbarība un papildbarība) veido vismaz 75 % no ganāmpulka barības kopējās gada devas.”

Lai nostiprinātu produkta saikni ar ģeogrāfisko apgabalu, specifikācijā tiek ieviesti noteikumi par barības izcelsmi. Tā kā visu kazu ganāmpulkam nepieciešamo barību ar ģeogrāfiskā apgabala lauksaimnieciskajiem resursiem nodrošināt nevar, ģeogrāfiskajā apgabalā saražotajai barībai (rupjajai lopbarībai un koncentrātiem) ganāmpulka kopējā gada barības devā jāveido vismaz 75 % sausnas.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.2.4.   Citi noteikumi attiecībā uz barību

Dzīvnieku barošanai atļauts izmantot tikai augus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Visās to saimniecību platībās, kurās ražo pienu, kas paredzēts pārstrādei sierā ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”, ģenētiski modificētas kultūras audzēt ir aizliegts.” Šis aizliegums attiecas uz visām to augu sugām, kurus var izbarot saimniecības dzīvniekiem, un uz visām tādu sugu kultūrām, ar kurām šo barību var kontaminēt.”

Barība, ko ražo no ĢMO, ir aizliegta, lai saglabātu produkta tradicionālās īpašības.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.2.5.   Lopbarības augu platību mēslošana

Ir atļauti tikai šādi bioloģiskie mēslošanas līdzekļi: kūtsmēsli, kompostēti kūtsmēsli, virca, lauksaimnieciskas izcelsmes mēsli, ko iegūst no liellopiem, aitām, kazām, zirgiem, mājputniem un cūkām, kā arī sierotavu un pienotavu notekūdeņi.”

Bioloģiskais mēslojums spēj izmainīt zālaugu sugu sastāvu, tāpēc tā izmantošana ļauj uzturēt daudzveidīgu dabisko augu valsti un saglabāt saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

Atļautās rupjās lopbarības un piebarojuma saraksti tiek izveidoti, lai labāk un vieglāk kontrolētu izbarotās barības veidu, kā arī lai aizliegtu tādas barības izbarošanu, kas negatīvi ietekmē siera organoleptiskās īpašības.

Vienotajā dokumentā tiek pievienoti šādi teikumi:

“Lai nodrošinātu ciešu saikni starp teritoriju un produktu, vismaz 75 % sausnas slaucamo kazu gada kopējā barības devā ir ražoti ģeogrāfiskajā apgabalā. Ģeogrāfiskajā apgabalā nepietiek lauksaimniecisko resursu, lai kazu ganāmpulkam nodrošinātu pilnvērtīgu barību.

Vienas slaucamās kazas gada kopējā barības deva sastāv no vismaz 660 kg rupjās lopbarības sausnas, ko var uzņemt ganībās, izbarot zaļbarības, siena vai dehidrētā veidā (tikai attiecībā uz lucernu – tās izbarošana ir ierobežota līdz 132 kg sausnas gadā) vai skābsiena veidā, ar maksimālo pieļaujamo sausnas daudzumu 1 kg uz vienu slaucamo kazu dienā, ja šī barība satur vismaz 60 % sausnas un ir iegūta no lopbarības augu platību pirmā pļāvuma. Atļautie lopbarības veidi ir norādīti sarakstā.

Slaucamo kazu barošanai ir aizliegts izmantot zāles vai kukurūzas skābbarību.

Piebarošanai izmantotā papildbarība nepārsniedz 40 % slaucamo kazu barības, t. i., 440 kg sausnas uz vienu slaucamo kazu gadā.

Papildbarība, kas saražota ģeogrāfiskajā apgabalā, veido vismaz 15 % no slaucamās kazas gada devas, t. i., vismaz 165 kg sausnas.

Atļautie papildbarības veidi ir norādīti sarakstā.

Slaucamo kazu barošanai ir atļauts izmantot tikai augus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Visās to saimniecību platībās, kurās ražo pienu, kas paredzēts pārstrādei sierā ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”, ģenētiski modificētas kultūras audzēt ir aizliegts.”

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.3.   Pārstrāde sierā

5.3.1.   Piena savākšana

“Pouligny-Saint-Pierre” siera ražošanai izmantotais piens ir nestandartizēts un nehomogenizēts kazas pilnpiens.

Kazas pienam neveic nekādu apstrādi, pievienošanu vai atdalīšanu, izņemot šādas darbības:

| — | atdzesēšana virsnulles temperatūrā uzglabāšanas nolūkā, |
| --- | --- |

—

atdzesēšana virsnulles temperatūrā uzglabāšanas nolūkā,

| — | filtrēšana, lai atdalītu makroskopiskos piemaisījumus. |
| --- | --- |

—

filtrēšana, lai atdalītu makroskopiskos piemaisījumus.

Izmantotais kazas piens tiek iegūts:

| — | ja “Pouligny-Saint-Pierre” un mazo “Pouligny-Saint-Pierre” ražo lauku saimniecībā – no ne vairāk kā divām secīgām slaukšanas kārtām vienas ražošanas dienas ietvaros, |
| --- | --- |

—

ja “Pouligny-Saint-Pierre” un mazo “Pouligny-Saint-Pierre” ražo lauku saimniecībā – no ne vairāk kā divām secīgām slaukšanas kārtām vienas ražošanas dienas ietvaros,

| — | ja “Pouligny-Saint-Pierre” un mazo “Pouligny-Saint-Pierre” ražo pienotavā – no ne vairāk kā četrām secīgām slaukšanas kārtām divu ražošanas dienu ietvaros. |
| --- | --- |

—

ja “Pouligny-Saint-Pierre” un mazo “Pouligny-Saint-Pierre” ražo pienotavā – no ne vairāk kā četrām secīgām slaukšanas kārtām divu ražošanas dienu ietvaros.

Pēdējos trīs laktācijas mēnešos ir atļauta slaukšana vienreiz dienā.”

Lauku saimniecībā iegūtā piena uzglabāšanas apstākļi tiek pievienoti, lai saglabātu piena īpašības un ierobežotu psihrofīlo mikroorganismu attīstību, jo tie savukārt ierobežo dabiskās pienskābās mikrofloras attīstību. Fiziskā apstrāde tiek stingri ierobežota, atļaujot tikai tādu, kas neietekmē piena kvalitāti.

Lai saglabātu piena īpašības, jo īpaši organoleptiskās, kā arī piena sākotnējo mikrofloru, siera ražošana no svaigpiena turpmāk būs obligāta un tādējādi nostiprinās saikni ar teritoriju.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.3.2.   Piena sagatavošana

Piens tiek izmantots svaigs. Pirms recināšanas vajadzības gadījumā to var atkal uzsildīt līdz temperatūrai, kas nepārsniedz 22 °C.

Lai veicinātu piena nogatavināšanu, tam pievieno pienskābes baktēriju ieraugu vai no iepriekšējā recekļa notecējušās sūkalas.

Piena sagatavošana un nogatavināšana, kas vajadzīga, lai iegūtu recekli, tiek veikta ne vēlāk kā 24 stundas pēc pēdējās slaukšanas.”

Piena sagatavošanas prasības tiek pievienotas, lai nepieļautu siera nogatavināšanai un vajadzīgajam izskatam nevēlamas mikrofloras veidošanos.

Teikumu

“Pēc himozīna fermenta pievienošanas pienu atkarībā no gadalaika atstāj rūgt uz 20–30 stundām (lēna un daļēji pienskāba raudzēšana).”

aizstāj ar tekstu:

“5.3.3.   Himozīna fermenta pievienošana un raudzēšana

Recēšana ilgst vismaz 18 stundas no himozīna fermenta pievienošanas brīža.”

Minimālais recēšanas ilgums tiek samazināts par divām stundām (no 20 stundām uz 18 stundām), lai tādējādi siera gatavošanas aprakstu pielāgotu ražošanas realitātei, kurai praktisku darba organizācijas iemeslu dēļ ir tendence darboties 24 stundu ritmā. Tā paša iemesla dēļ tiek svītrots maksimālais 30 stundu ilgums.

Tiek pievienots šāds teikums:

“Himozīna fermenta pievienošanu veic 18–22 °C piena temperatūrā.”

Lai nodrošinātu atbilstību pašreizējai praksei, tiek iekļauti himozīna fermenta pievienošanas un raudzēšanas posmu parametri.

Tiek pievienots šāds teikums:

“Iepriekšēja notecināšana ir aizliegta.”

Iepriekšēja notecināšana padara recekli slābāku, un tas neatbilst produkta aprakstam.

Teikumu

“Ja receklis saiet kunkuļos, to ievieto veidnē, lai iegūtu viendabīgu masu ar smalkiem siera graudiem.”

aizstāj ar teikumu:

“Ir pieļaujama recekļa sagriešana lielos gabalos (100 x 100 mm) un vertikāla sadalīšana šķēlēs.”

Recekļa sagriešana lielos gabalos ļauj labāk kontrolēt tā mitruma pakāpi laikā, kad notiek formēšana veidnēs.

Veidnes apraksts

Teikumu

“Veidnei ir šādi izmēri: apakšējā plakne ar 6,5 cm malām un augšējā plakne ar 2,5 cm malām.”

aizstāj ar šādu:

““Pouligny-Saint-Pierre” un mazā “Pouligny-Saint-Pierre” veidņu minimālās iezīmes:

mazā plakne – malas garums 30 mm;

leņķim starp veidnes pamatni un sānmalu jābūt robežās no 102° līdz 107°.”

Veidņu izmēri netiek mainīti, bet tiek norādīti tādi, kādi noteikti valsts tiesību aktā, kas saistīts ar Regulu (EK) Nr. 1107/96 un Regulu (EK) Nr. 1019/2009. Tie tiek izteikti citā veidā, lai tādējādi precīzāk aprakstītu veidnes un līdz ar to arī siera piramīdveida formu. Šie mērķa lielumi attiecas uz abiem “Pouligny-Saint-Pierre” izmēriem.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.3.4.   Formēšana veidnē, notecināšana un sālīšana

Vienīgie instrumenti, ar ko atļauts veikt veidņu piepildīšanu, ir kausi vai citi līdzvērtīgi instrumenti ar tilpumu, kas mazāks par diviem litriem.”

Lai saglabātu formēšanas un sālīšanas darbību tradicionālo raksturu un neizmainītu recekļa struktūru, vienīgie instrumenti, ar ko atļauts veikt veidņu piepildīšanu, ir kausi vai citi līdzvērtīgi instrumenti ar tilpumu, kas mazāks par diviem litriem.

Teikumus

“Nošķeltās piramīdas virsotnē nedrīkst būt defektu, caurumu vai nevienmērīgu iespiedumu. Recekli atstāj veidnēs uz aptuveni 24–36 stundām, pēc tam izņem ārā un iesāla.”

aizstāj ar šādiem:

“Ir atļauts izmantot vienkāršas vai saliktas veidnes un to paplašinājumus.

Kad veidnes ir piepildītas, piepildījuma augstuma atšķirības izlīdzina, pievienojot recekli, kas iegūts tajā pašā ražošanas dienā, un siera pamatni nogludina ar piemērotu lāpstiņu.

Notecināšana notiek dabīgi. Tā ilgst 24–48 stundas, skaitot no formēšanas sākuma. Telpas temperatūru uztur robežās no 18 līdz 24 °C.”

Lai saglabātu formēšanas darbības tradicionālo raksturu, formēšanas paņēmienu apraksts tiek precizēts.

Turklāt, lai siera gatavošanas aprakstu pielāgotu ražošanas realitātei, kurai praktisku darba organizācijas iemeslu dēļ ir tendence darboties 24 stundu ritmā, notecināšanas ilgums tiek noteikts, paredzot maksimālo ilgumu 48 stundas, nevis 36 stundas.

Tiek pievienots šāds teikums:

“Izņemot lielāko plakni, kuru var sālīt, kolīdz pabeigta izlīdzināšana, sierus ar sausu sāli iesāla 12 stundu laikā pēc izņemšanas no veidnes.”

Pievienotie sālīšanas paņēmieni atbilst operatoru praksei.

Tiek pievienots šāds punkts:

“5.3.5.   Žāvēšana

Pēc iesālīšanas sierus no 24 līdz 96 stundām žāvē telpā, kuras temperatūra tiek uzturēta robežās no 12 līdz 16 °C, ar relatīvā mitruma līmeni robežās no 75 līdz 95 %.”

Tā kā specifikācijā, kas reģistrēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/96 un (EK) Nr. 1019/2009, žāvēšanas posms nav aprakstīts, tiek piebilsts, ka pēc siera iesālīšanas tas tiek žāvēts, jo tāda ir pieņemtā prakse un žāvēšanai ir liela nozīme šā produkta organoleptisko īpašību veidošanā.

Teikuma daļu

“temperatūrā, kas nodrošina dabisku nogatavināšanos.”

aizstāj ar šādu tekstu:

“5.3.6.   Nogatavināšana

Nogatavināšana notiek atsevišķā novietnē, ārpus žāvēšanas telpas. Šajā novietnē temperatūra ir robežās no 9 līdz 16 °C un relatīvais mitrums – robežās no 75 līdz 95 %.

Gadījumā, ja sieru no lauku saimniecības savāc nogatavinātājs, pirms iesālīšanas to uzglabā un pārvadā virsnulles temperatūrā no 7 līdz 10 °C. Siera savākšana notiek ne vēlāk kā 72 stundas pēc notecināšanas beigām.

Kad sieru izņem no nogatavināšanas novietnes, tam ir izveidojusies miza un to klāj virspusēji iepelējumi, kas ir viegli redzami ar neapbruņotu aci.”

Novietnēs veicamās nogatavināšanas apstākļi tiek pievienoti, lai aprakstītu pašreizējo praksi.

Teikumu

“Siera nogatavināšanas ilgums ražošanas apgabalā ir vismaz desmit dienas.”

aizstāj ar šādiem:

““Pouligny-Saint-Pierre” no novietnes izņem ne agrāk kā 10. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas un laiž tirgū pārdošanai ne agrāk kā 11. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas.

Mazo “Pouligny-Saint-Pierre” no novietnes izņem ne agrāk kā 9. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas un laiž tirgū pārdošanai ne agrāk kā 10. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas.”

Lai atvieglotu kontroli, tiek piebilsts, ka nogatavināšanas ilgumu skaita no himozīna fermenta pievienošanas dienas.

Mazajam “Pouligny-Saint-Pierre” nogatavināšanas ilgums ir par vienu dienu īsāks, jo šis siers ir mazāks un tāpēc nogatavinās ātrāk.

Norāde par to, ka šos sierus var laist tirgū ne drīzāk kā vienu dienu pēc minimālā nogatavināšanas perioda beigām, tiek pievienota tādēļ, lai sieri atbilstu vizuālajam aprakstam.

Teikumu

“Svaiga siera un nogatavināšanas stadijā esoša siera uzglabāšana modificētā atmosfērā ir aizliegta.”

papildina, izsakot šādā redakcijā:

“Svaiga siera, nogatavināšanas stadijā esoša siera un nogatavināta siera uzglabāšana modificētā atmosfērā ir aizliegta.”

Tiek pievienota norāde, ka aizliegums sieru uzglabāt izmainītā atmosfērā attiecas arī uz jau nogatavinātiem sieriem, lai tādējādi saglabātu to organoleptiskās īpašības.

5.5.   Saikne

Saikne

Kaut arī būtisku izmaiņu nav, punkts par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu tiek pārrakstīts pilnībā, lai skaidrāk parādītu saikni starp sieru “Pouligny-Saint-Pierre” un tā ģeogrāfisko apgabalu. Šāds izklāsts īpaši izceļ piena ražošanas apstākļus, kuri ļauj izmantot svaigpienu, kas piemērots pārstrādei par sieru, un tiem ir nepieciešama īpaša tehnoloģiskā kompetence, kā arī nogatavināšanas apstākļi. Punktā “Ģeogrāfiskā apgabala specifika” ir pieejams ģeogrāfiskā apgabala dabas apstākļu apraksts, kā arī raksturoti cilvēkfaktori, sniedzot īsu ieskatu vēsturē un uzsverot īpašo tehnoloģisko kompetenci. Punkts “Produkta specifika” vērš uzmanību uz dažiem produkta aprakstā iekļautiem elementiem. Visbeidzot, punktā “Saikne” ir izskaidrota mijiedarbība, kādā produkts ir ar dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem. Atsauce uz sāls balto krāsu sālīšanas posmā tiek svītrota, jo specifikācijā tā nav iekļauta.

Šis grozījums tiek izdarīts arī vienotajā dokumentā.

5.6.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Īpaši noteikumi marķēšanai

Tiek pievienoti šādi teikumi:

“Turklāt 2. punktā noteiktā mazā izmēra sieru marķējumā cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “mazais”.

Neatkarīgi no tiesību aktos paredzētajām norādēm, kas piemērojamas visiem sieriem, un neatkarīgi no iepriekš minētā apzīmējuma ir aizliegta jebkura cita apzīmējuma vai citas norādes, kas ir saistīta ar attiecīgo cilmes vietas nosaukumu, izmantošana marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos; izņēmums ir īpašas preču vai ražotāja zīmes.

Eiropas Savienības apzīmējums ACVN jāizmanto obligāti.”

Punkts par marķēšanu tiek atjaunināts, lai ņemtu vērā izmaiņas valsts un Eiropas noteikumos.

Vienotajā dokumentā tiek pievienoti šādi teikumi:

“Turklāt 2. punktā noteiktā izmēra sieru marķējumā cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “mazais”.

Neatkarīgi no tiesību aktos paredzētajām norādēm, kas piemērojamas visiem sieriem, un neatkarīgi no iepriekš minētā apzīmējuma ir aizliegta jebkura cita apzīmējuma vai citas norādes, kas ir saistīta ar attiecīgo cilmes vietas nosaukumu, izmantošana marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos; izņēmums ir īpašas preču vai ražotāja zīmes.

Eiropas Savienības apzīmējums ACVN jāizmanto obligāti.”

5.7.   Citi grozījumi

Citi grozījumi

Tiek atjaunināta dalībvalsts kompetentā dienesta adrese.

Punktā ar atsaucēm uz kontroles struktūrām, tiek atjaunināti oficiālo struktūru nosaukumi un kontaktinformācija. Šajā punktā tiek norādīta Francijas kompetento kontroles iestāžu kontaktinformācija Institut national de l’origine et de la qualité (Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūts) (INAO) un Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (Konkurences, patēriņa un krāpšanas apkarošanas ģenerāldirekcija) (DGCCRF). Tiek iekļauta piebilde, ka sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija ir pieejama INAO tīmekļvietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

Institut national de l’origine et de la qualité

(INAO)

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

(DGCCRF)

INAO

Punktā par valsts prasībām tiek pievienota tabula ar galvenajiem pārbaudāmajiem elementiem un izvērtēšanas metodēm.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“POULIGNY-SAINT-PIERRE”

“POULIGNY-SAINT-PIERRE”

ES Nr.: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018.

ES Nr.: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018.

ACVN (X) AĢIN ( )

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums (ACVN)

Nosaukums (ACVN)

“Pouligny-Saint-Pierre”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids (norādīts XI pielikumā)

Produkta veids (norādīts XI pielikumā)

1.3. grupa. Sieri

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Pouligny-Saint-Pierre” ir siers, kas izgatavots tikai no svaiga kazas pilnpiena; sieram ir piramīdas forma ar nošķeltu virsotni, ar regulārām malām un kvadrātveida pamatni. To gatavo, pievienojot pienskābes baktēriju ieraugu, pienu lēni sarecinot un ļaujot sūkalām dabīgi notecēt. Siera masa ir mīksta, mazsālīta.

Ārpusē redzami virspusēji iepelējumi. Miza ir rievota, atgādina balti–bēši dzīslotu marmoru, bet var būt arī zilgana.

Griežot siers ir stingrs. Griezuma vieta veidojas izteikta, viendabīga un gluda, siers ir baltā krāsā, kas var pamazām iekrāsoties bēša. Konsistence ir krēmīga un viegli kūstoša.

Garša ir līdzsvarota, bez lieka sāļuma vai skābuma. Siera smaržā dominē piena un rūgšanas aromātu notis ar kazas piena, sēņu un lazdu riekstu smaržas niansēm.

Ražo divu izmēru sieru:

| — | “Pouligny-Saint-Pierre”, kura svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami, |
| --- | --- |

—

“Pouligny-Saint-Pierre”, kura svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 250 grami un kopējais sausnas daudzums ir vismaz 90 grami,

| — | mazais “Pouligny-Saint-Pierre”, kura svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami un kopējais sausnas daudzums ir robežās no 55 līdz 85 gramiem. |
| --- | --- |

—

mazais “Pouligny-Saint-Pierre”, kura svars minimālā nogatavināšanas perioda beigās ir vismaz 150 grami un kopējais sausnas daudzums ir robežās no 55 līdz 85 gramiem.

Tauku saturs sausnā ir 45 procenti.

“Pouligny-Saint-Pierre” no novietnes izņem ne agrāk kā 10. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas un laiž tirgū pārdošanai ne agrāk kā 11. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas.

Mazo “Pouligny-Saint-Pierre” no novietnes izņem ne agrāk kā 9. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas un laiž tirgū pārdošanai ne agrāk kā 10. dienā pēc himozīna fermenta pievienošanas.

Šos sierus iepako un galapatērētājiem tirgo sīkāk nesadalītus.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Lai nodrošinātu ciešu saikni starp teritoriju un produktu, vismaz 75 % sausnas slaucamo kazu gada kopējā barības devā ir ražoti ģeogrāfiskajā apgabalā. Ģeogrāfiskajā apgabalā nepietiek lauksaimniecisko resursu, lai kazu ganāmpulkam nodrošinātu pilnvērtīgu barību.

Vienas slaucamās kazas gada kopējā barības deva sastāv no vismaz 660 kg rupjās lopbarības sausnas, ko var uzņemt ganībās, izbarot zaļbarības, siena vai dehidrētā veidā (tikai attiecībā uz lucernu – tās izbarošana ir ierobežota līdz 132 kg sausnas gadā) vai skābsiena veidā, ar maksimālo pieļaujamo sausnas daudzumu 1 kg uz vienu slaucamo kazu dienā, ja šī barība satur vismaz 60 % sausnas un ir iegūta no lopbarības augu platību pirmā pļāvuma. Atļautie lopbarības veidi ir norādīti sarakstā.

Slaucamo kazu barošanai ir aizliegts izmantot zāles vai kukurūzas skābbarību.

Piebarošanai izmantotā papildbarība nepārsniedz 40 % slaucamo kazu barības, t. i., 440 kg sausnas uz vienu slaucamo kazu gadā.

Papildbarība, kas saražota ģeogrāfiskajā apgabalā, veido vismaz 15 % no slaucamās kazas gada devas, t. i., vismaz 165 kg sausnas.

Atļautie papildbarības veidi ir norādīti sarakstā.

Slaucamo kazu barošanai ir atļauts izmantot tikai augus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem. Visās to saimniecību platībās, kurās ražo pienu, kas paredzēts pārstrādei sierā ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”, ģenētiski modificētas kultūras audzēt ir aizliegts.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ieguvi, siera ražošanu un nogatavināšanu veic ģeogrāfiskajā apgabalā, kas noteikts 4. punktā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Sieru marķējumā iekļauj cilmes vietas nosaukumu “Pouligny-Saint-Pierre”, kas atveidots ar rakstzīmēm, kuru lielums ir vismaz divas trešdaļas no vislielāko marķējumā lietoto rakstzīmju lieluma. Turklāt 2. punktā noteiktā izmēra sieru marķējumā cilmes vietas nosaukumu var papildināt ar apzīmējumu “mazais”.

Neatkarīgi no tiesību aktos paredzētajām norādēm, kas piemērojamas visiem sieriem, un neatkarīgi no iepriekš minētā apzīmējuma ir aizliegta jebkura cita apzīmējuma vai citas norādes, kas ir saistīta ar attiecīgo cilmes vietas nosaukumu, izmantošana marķējumā, reklāmā, rēķinos vai tirdzniecības dokumentos; izņēmums ir īpašas preču vai ražotāja zīmes.

Eiropas Savienības apzīmējums ACVN jāizmanto obligāti.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas sastāv no šādām Endras (Indre) (36) departamenta pašvaldībām:

Indre

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles un Tournon-Saint-Martin.

Azay-le-Ferron

Le Blanc

Ciron

Concremiers

Douadic

Fontgombault

Ingrandes

Lingé

Lurais

Lureuil

Martizay

Mauvières

Mérigny

Néons-sur-Creuse

Pouligny-Saint-Pierre

Preuilly-la-Ville

Rosnay

Ruffec

Saint-Aigny

Saint-Hilaire-sur-Benaize

Sauzelles

Tournon-Saint-Martin

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Pouligny-Saint-Pierre” ir kazas svaigpiena siers piramīdas formā ar rievotu mizu baltā, bēšā vai zilganā krāsā, un to ražo, lēni sarecinot pienu, kam pievienots pienskābes baktēriju ieraugs vai no iepriekšējā recekļa notecējušās sūkalas. Siera masas konsistence ir kūstoša un krēmīga, smaržā dominē rūgšanas aromāti, un to nodrošina ganāmpulka barošanas noteikumi, kas paredz tieši apgabala teritorijā iegūtas lopbarības izēdināšanu, kā arī siera ražotāju un nogatavinātāju īpašā zinātība.

Ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Endras departamenta rietumdaļā, ap Pouligny-Saint-Pierre ciematu, ir pilnībā iekļauts Brennas (Brenne) reģionālajā dabas parkā. Tas ir ļoti īpatnējs reģions, ko veido Juras laikmeta māla un kaļķakmens plakankalnes, ziemeļos norobežo Brennas mitrāji, bet dienvidrietumos Krezas (Creuse) ieleja, un tajā ir siltāks un sausāks mikroklimats nekā citās apkārtējās teritorijās.

Pouligny-Saint-Pierre

Brenne

Creuse

Īpatnējais klimats un ģeoloģiskā struktūra ir radījusi daudzveidīgu augu valsti ar ķirškokiem, virsājiem, aromātiskajiem augiem, ērkšķu krūmiem un ozoliem, kā arī esparseti un lucernu.

Brennas smilšmāla augsnēs ir izveidojušās dabiskas pļavas ar vēlīniem zālājiem, savukārt smilšainās un vasarās izkaltušās Krezas ielejas augsnes ir piemērotākas kultivētām pļavām, kurās dominē zālaugi un pākšaugi.

Visi minētie dabas faktori izskaidro to, kāpēc šā reģiona iedzīvotāji savulaik sākuši audzēt kazas (“nabaga ļaužu govis”), kas ir izturīgi un neizlutināti mājlopi.

Kazas piena lopkopības saimniecības sākotnēji bija ļoti mazas un ražoja pašpatēriņam. Ar laiku nogatavinātāji sāka saražoto sieru vākt, lai to izžāvētu un nogādātu dažādos tirgos Parīzē (Paris), Limožā (Limoges), Šatorū (Châteauroux), Bluā (Blois) un Lionā (Lyon).

Paris

Limoges

Châteauroux

Blois

Lyon

Pēc tam ražošana kļuva strukturētāka – saimniecības kļuva lielākas, un nogatavināšanas uzņēmumi sāka veidot no svaigpiena – un lielākoties uz pienskābes baktēriju ierauga bāzes – gatavota siera savākšanas sistēmas. “Pouligny-Saint-Pierre” bija pirmais kazkopības ACVN, kas Francijā tika atzīts 1972. gadā.

Līdz pat mūsdienām kazkopji savu ganāmpulku barošanā cenšas izmantot visus resursus, kas apgabalā ir pieejami, kaut arī tā agronomiskais potenciāls ir diezgan zems. Viņi ir izveidojuši barošanas sistēmu, kas izmanto visu iespējamo dabas resursu daudzveidību (rupjās lopbarības ražošanu, ganīšanu un lopbarības zāles, graudaugu un pākšaugu audzēšanu). Apvienojumā ar pašreizējo lopkopības praksi tā ļauj labāk kontrolēt izmantotā piena kvalitāti (tauku saturu, olbaltumvielu līmeni un piena dabisko mikrofloru).

Siera ražotājiem ir īpaša kompetence attiecībā uz to, kā uzlabot izmantotā piena kvalitāti, jo īpaši saglabājot vietējo mikrobioloģisko floru. Nogatavinātājiem ir prasmes, kas ļauj kontrolēt siera mizas mikrofloras attīstību, izraugoties precīzi noteiktu temperatūru, mitruma līmeni un ilgumu.

Visi šie cilvēkfaktori ģeogrāfiskajā apgabalā cauri laikiem ir saglabājušies līdz mūsdienām.

“Pouligny-Saint-Pierre” specifiku nosaka tas, ka šis siers ir izgatavots no svaiga kazas pilnpiena; sieram ir slaidas piramīdas forma ar nošķeltu virsotni, tā malas ir regulāras. Miza ir rievota, atgādina balti–bēši dzīslotu marmoru, bet var būt arī zilgana. Garša ir līdzsvarota, bez lieka sāļuma vai skābuma. Konsistence ir krēmīga un viegli kūstoša. Siera smaržā dominē piena un rūgšanas aromātu notis ar kazas piena, sēņu un lazdu riekstu smaržas niansēm.

Saikni starp produkta specifiku un ģeogrāfiskā apgabala dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem veido galvenokārt klimatiskie un ģeoloģiskie apstākļi, kuru ietekmē šajā Brennas teritorijas daļā vasarā lauksaimniecības zemes izkalst un tāpēc to vislabākais iespējamais izmantošanas veids jau izsenis bijis un vēl joprojām ir rupjās lopbarības ražošana. Rupjā lopbarība arī mūsdienās ir daudzveidīgās kazu barības pamats, tāpēc šo kazu piens palīdz veidoties “Pouligny-Saint-Pierre” īpašībām. Prasmīgi iekopjot ģeogrāfiskā apgabala augsnes, Brennas lopkopji spēj saražot kvalitatīvu kazas pienu, ko izmanto, lai izgatavotu sieru, kas sākotnēji bija paredzēts tikai pašpatēriņam.

Šādas siera gatavošanas ierobežojumi pamato izvēli izmantot svaigu pilnpienu un pienskābās rūgšanas tehnoloģijas.

Ražotāji lieto arī īpašu veidni, kuras stāvo piramīdveida formu sākotnēji iedvesmojis Pouligny-Saint-Pierre ciemata baznīcas zvanu tornis; ar šādu veidni sieram tiek piešķirta raksturīgā forma, kas ir svarīgs vizuālās identitātes elements, un tai ir būtiska nozīme siera konsistences veidošanā. Recekļa formēšana šajā tradicionālajā veidnē ar modernām ražošanas metodēm, kas sakņojas tradicionālajā zinātībā, kuru savulaik uzkrājuši lauksaimnieki un kuru mūsdienās izmanto visi (pienskābes baktēriju ierauga vai no iepriekšējā recekļa notecējušo sūkalu pievienošana, recekļa formēšana ar nelielas ietilpības kausu, dabīga lēna notecināšana un sausā sālīšana), ļauj iegūt strukturētu un labi notecinātu recekli, kas sieram piešķir tam raksturīgo viegli kūstošo un krēmīgo konsistenci. Šī konsistence, kā arī līdzsvarotās siera garšas īpašības un smarža, kurā dominē piena un rūgšanas aromātu notis ar kazas piena, sēņu un lazdu riekstu smaržas niansēm, atklājas, pateicoties nogatavinātāja lielajai rūpībai vismaz desmit dienu ilgas nogatavināšanas laikā (deviņas dienas mazajiem “Pouligny-Saint-Pierre” sieriem), kas sekmē rievotas, balti bēšīgas vai zilganas siera mizas veidošanos.

Pouligny-Saint-Pierre

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 9.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/49

---

Paziņojums par pieprasījumu sakarā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību

Īstenošanas aktu pieņemšanas termiņa pagarināšana

(2020/C 193/12)

2019. gada 13. decembrī Komisija saņēma pieprasījumu uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (1) 35. panta pamata.

Šo pieprasījumu ir izteikusi SJ AB, un tas attiecas uz darbībām, kas saistītas ar dzelzceļa pasažieru pārvadājumu nodrošināšanu Zviedrijā. Attiecīgais paziņojums tika publicēts 2020. gada 17. februārī OV C 53 11. lappusē. Sākotnējais termiņš bija 2020. gada 3. jūlijs.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 1. punkta ceturto daļu Komisija termiņu var pagarināt ar atbrīvojuma pieprasītāju piekrišanu. Ņemot vērā SJ AB pieprasījumu sniegt papildu informāciju un ar Komisijas piekrišanu, Komisijas rīcībā esošo laikposmu lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu pagarina par 19 darbdienām.

Tādējādi galīgais termiņš ir 2020. gada 31. jūlijs.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

---