# Den Europæiske Unions C 190/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 190 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang8. juni 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 190

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang8. juni 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| 2020/C 190/01 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. maj 2020 om et forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (CON/2020/14) | 1 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

2020/C 190/01

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. maj 2020 om et forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (CON/2020/14)

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 190/02 | Euroens vekselkurs — 5. juni 2020 | 3 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2020/C 190/03 | Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop | 4 |
| 2020/C 190/04 | Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 190/02

Euroens vekselkurs — 5. juni 2020

3

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2020/C 190/03

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

4

2020/C 190/04

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

5

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 190/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9849 — Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 190/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 190/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 30 |
| 2020/C 190/08 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 46 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 190/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9849 — Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 190/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

8

2020/C 190/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

30

2020/C 190/08

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 8. maj 2020

om et forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Indledning og retsgrundlag

Den 2. april 2020 vedtog Kommissionen et forslag til en forordning om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (herefter »forordningsforslaget«) (1).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af traktatens artikel 127, stk. 4, 2. afsnit, idet forordningsforslaget vedrører ESCB's monetære funktioner og transaktioner i henhold til kapitel IV i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«), og særligt artikel 17 og 21.2 i ESCB-statutten, hvorefter ECB og de nationale centralbanker kan åbne konti for blandt andet offentlige myndigheder og optræde som fiskale agenter for blandt andet EU-institutioner og centralregeringer.

I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1.   Generelle bemærkninger

Det instrument, der oprettes i henhold til forordningsforslaget (»SURE-instrumentet«) vil yde finansiel støtte i form af lån (SURE-lån) fra den Europæiske Union til de medlemsstater, der er i eller er alvorligt truet af en alvorlig økonomisk forstyrrelse som følge af udbruddet af coronavirus (covid-19), til finansiering af nedsat arbejdstid eller lignende foranstaltninger, der har til formål at beskytte arbejdstagere og selvstændige mod risici for arbejdsløshed og indkomsttab (2). Den samlede låneramme vil være op til EUR 100 mia. ECB har glædet sig over Det Europæiske Råds godkendelse af Eurogruppens aftale om tre sikkerhedsnet for arbejdstagere, virksomheder og stater, dvs. SURE-instrumentet, sammen med den europæiske stabilitetsmekanismes pandemikrisestøtte og en fælleseuropæisk garantifond (3).

2.   Specifikke bemærkninger

I henhold til forordningsforslagets artikel 10, stk. 1, etablerer Kommissionen de ordninger, som er nødvendige for at administrere lånene sammen med ECB. I henhold til forordningsforslagets artikel 10, stk. 2, opretter den støttemodtagende medlemsstat en særlig konto i sin nationale centralbank til forvaltning af den finansielle støtte, der modtages. Den overfører ligeledes lånets hovedstol og forfaldne renter til en konto i Unionens navn i ECB tyve TARGET2-bankdage inden forfaldsdagen.

Som nævnt ovenfor kan ECB og de nationale centralbanker i henhold til artikel 17 og artikel 21.2 i ESCB-statutten åbne konti og optræde som fiskale agenter for Kommissionen og medlemsstaterne. På baggrund heraf har ECB og de nationale centralbanker tidligere udført opgaver vedrørende administrationen af lån som følge af økonomiske tilpasningsprogrammer såsom den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) (4) og EU’s mekanisme for mellemfristet finansiel støtte (MTFA), der gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der har eller er alvorligt truet af vanskeligheder for så vidt angår deres handelsbalance eller betalingsbevægelser (5). Med henblik på at sikre, at organiseringen af ESCB’s transaktioner behandles som et internt spørgsmål af ESCB foreslås det, at der henvises til den støttemodtagende medlemsstat, der overfører betalingerne i henhold til lånene til konti i ESCB inden forfaldsdagen.

Udtalelsen vil blive offentliggjort på ECB's websted.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 8. maj 2020.

Formand for ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 139 final.

1

(2)  Jf. forordningsforslagets artikel 1, stk. 2.

2

(3)  Jf. indledende bemærkninger, pressekonference, Christine Lagarde, formand for ECB, Luis de Guindos, næstformand for ECB, Frankfurt am Main, 30. april 2020, tilgængelig på ECB’s websted www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Jf. artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EU) nr. 407/2020 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1), Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2010/7 af 14. oktober 2010 om administration af låntagnings- og långivningstransaktioner indgået af Unionen under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EUT L 275, 20.10.2010, s. 10).

4

(5)  Jf. artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (EUT L 53 af 23.2.2002, s. 1), Den Europæiske Centralbanks afgørelse ECB/2003/14 af 7. november 2003 om forvaltningen af lånoptagelses- og långivningstransaktioner indgået af Det Europæiske Fællesskab under mekanismen for mellemfristet finansiel støtte (EUT L 297 af 15.11.2003, s. 35).

5

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/3

---

Euroens vekselkurs (1)

5. juni 2020

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1330 |
| JPY | japanske yen | 123,77 |
| DKK | danske kroner | 7,4564 |
| GBP | pund sterling | 0,89448 |
| SEK | svenske kroner | 10,4250 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0866 |
| ISK | islandske kroner | 148,90 |
| NOK | norske kroner | 10,5403 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,589 |
| HUF | ungarske forint | 344,62 |
| PLN | polske zloty | 4,4425 |
| RON | rumænske leu | 4,8382 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,6747 |
| AUD | australske dollar | 1,6227 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5237 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7809 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7392 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5775 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 365,57 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 19,0823 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0349 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5715 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 882,40 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8345 |
| PHP | filippinske pesos | 56,457 |
| RUB | russiske rubler | 77,8155 |
| THB | thailandske bath | 35,650 |
| BRL | brasilianske real | 5,7329 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,6466 |
| INR | indiske rupee | 85,6300 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1330

JPY

japanske yen

123,77

DKK

danske kroner

7,4564

GBP

pund sterling

0,89448

SEK

svenske kroner

10,4250

CHF

schweiziske franc

1,0866

ISK

islandske kroner

148,90

NOK

norske kroner

10,5403

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,589

HUF

ungarske forint

344,62

PLN

polske zloty

4,4425

RON

rumænske leu

4,8382

TRY

tyrkiske lira

7,6747

AUD

australske dollar

1,6227

CAD

canadiske dollar

1,5237

HKD

hongkongske dollar

8,7809

NZD

newzealandske dollar

1,7392

SGD

singaporeanske dollar

1,5775

KRW

sydkoreanske won

1 365,57

ZAR

sydafrikanske rand

19,0823

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0349

HRK

kroatiske kuna

7,5715

IDR

indonesiske rupiah

15 882,40

MYR

malaysiske ringgit

4,8345

PHP

filippinske pesos

56,457

RUB

russiske rubler

77,8155

THB

thailandske bath

35,650

BRL

brasilianske real

5,7329

MXN

mexicanske pesos

24,6466

INR

indiske rupee

85,6300

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/4

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

(2020/C 190/03)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for fiskestop | 15.5.2020 |
| --- | --- |
| Varighed | 15.5.2020-31.12.2020 |
| Medlemsstat | Portugal (ikkeindustrielle fartøjer) |
| Bestand eller bestandsgruppe | BFT/AVARCH |
| Art | Almindelig tun (Thunnus thynnus) |
| Område | Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira) |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 06/TQ123 |

Dato og klokkeslæt for fiskestop

15.5.2020

Varighed

15.5.2020-31.12.2020

Medlemsstat

Portugal (ikkeindustrielle fartøjer)

Bestand eller bestandsgruppe

BFT/AVARCH

Art

Almindelig tun (Thunnus thynnus)

Område

Bestemte øgrupper i Grækenland (De Joniske Øer), Spanien (De Kanariske Øer) og Portugal (Azorerne og Madeira)

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

06/TQ123

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/5

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

(2020/C 190/04)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for fiskestop | 11.5.2020 |
| --- | --- |
| Varighed | 11.5.2020-31.12.2020 |
| Medlemsstat | Frankrig |
| Bestand eller bestandsgruppe | ANF/8C3411 |
| Art | Havtaske (Lophiidae) |
| Område | 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 05/TQ123 |

Dato og klokkeslæt for fiskestop

11.5.2020

Varighed

11.5.2020-31.12.2020

Medlemsstat

Frankrig

Bestand eller bestandsgruppe

ANF/8C3411

Art

Havtaske (Lophiidae)

Område

8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

05/TQ123

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9849 — Banco Santander/Aegon/Popular Vida)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 190/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Banco Santander, S.A. (»Banco Santander«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. (»Banco Santander«, Spanien)

| — | Aegon N.V. (»Aegon«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

Aegon N.V. (»Aegon«, Nederlandene)

| — | Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U (»Popular Vida«, Spanien), der kontrolleres af Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U (»Popular Vida«, Spanien), der kontrolleres af Banco Santander.

Aegon erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Popular Vida.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Banco Santander: en spansk bank og moderselskabet i en international koncern af bank- og finansvirksomheder, der primært opererer i europæiske lande, Latinamerika og USA/Puerto Rico |
| --- | --- |

—

Banco Santander: en spansk bank og moderselskabet i en international koncern af bank- og finansvirksomheder, der primært opererer i europæiske lande, Latinamerika og USA/Puerto Rico

| — | Aegon: moderselskabet i en koncern af forsikringsselskaber i Amsterdam og New York, der er aktiv på verdensplan, hovedsagelig i USA, Nederlandene og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Aegon: moderselskabet i en koncern af forsikringsselskaber i Amsterdam og New York, der er aktiv på verdensplan, hovedsagelig i USA, Nederlandene og Det Forenede Kongerige

| — | Popular Vida: en virksomhed der er aktiv på markedet for livsforsikringer i Spanien. Virksomhedens vigtigste distributionskanal er Banco Santanders kommercielle netværk. |
| --- | --- |

—

Popular Vida: en virksomhed der er aktiv på markedet for livsforsikringer i Spanien. Virksomhedens vigtigste distributionskanal er Banco Santanders kommercielle netværk.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9849 — Banco Santander/Aegon/Popular Vida

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/8

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 190/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Kunság/Kunsági«

Referencenummer: PDO-HU-A1332-AM02

Meddelelsesdato: 9.4.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Tilføjelse af kommunerne Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora og Újszilvás til det afgrænsede område

| a) | Berørt overskrift i produktspecifikationen:






  — | IV. Afgrænset område |
| --- | --- | --- |

a)

Berørt overskrift i produktspecifikationen:

—

IV. Afgrænset område

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| c) | Kommunerne Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora og Újszilvás, der er klassificeret som klasse I og II i de vinproducerende regioners vinmatrikel, er blevet føjet til det afgrænsede område. Kendetegnene ved de områder, der indgår i vinmatriklen, svarer til det afgrænsede område for »Kunság/Kunsági« BOB. Vinavl er en af de lokale indbyggeres traditionelle økonomiske aktiviteter. Klassificeringen af vinregionen og muligheden for at fremstille »Kunság/Kunsági« BOB skaber stor beskæftigelse og væsentlige indtægter i disse kommuner og bidrager i vidt omfang til den lokale turistsektor. |
| --- | --- |

c)

Kommunerne Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora og Újszilvás, der er klassificeret som klasse I og II i de vinproducerende regioners vinmatrikel, er blevet føjet til det afgrænsede område. Kendetegnene ved de områder, der indgår i vinmatriklen, svarer til det afgrænsede område for »Kunság/Kunsági« BOB. Vinavl er en af de lokale indbyggeres traditionelle økonomiske aktiviteter. Klassificeringen af vinregionen og muligheden for at fremstille »Kunság/Kunsági« BOB skaber stor beskæftigelse og væsentlige indtægter i disse kommuner og bidrager i vidt omfang til den lokale turistsektor.

2.   Tilføjelse af Mátrai muskotály til fortegnelsen over tilladte sorter

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte sorter

| — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- |

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| — | Andre betingelser — Andre udtryk med begrænset anvendelse |
| --- | --- |

—

Andre betingelser — Andre udtryk med begrænset anvendelse

| c) | Mátrai muskotály er en ungarsk dyrket druesort til fremstilling af hvidvin. Den er skabt af Pál Kozma og László Sz. Nagy ved krydsning af sorterne Arany sárfehér (Izsáki) og Ottonel muskotály. Sorten dyrkes i vinområdet Kunság på 5,9929 ha vinmarker. I bilag 1 til dekret nr. 56/2014 af 30. april 2014 fra ministeren for udvikling af landdistrikter om klassificering af druesorter, der er egnede til fremstilling af vin, er den opført under »godkendte sorter«, og i bilag 15 til dekret nr. 127/2009 af 29. september 2009 fra ministeren for landbrug og udvikling af landdistrikter om ordningen for oplysning om vindyrkning og vinfremstilling og udstedelse af oprindelsescertifikater og om fremstilling, markedsføring og mærkning af vinprodukter er sorten opført under den traditionelle betegnelse »muskotály« [Muscat]. Tilføjelsen af en godkendt sort påvirker ikke tilknytningen mellem produktionsområdet og produktet, da varespecifikationen for »Kunság/Kunsági« BOB indeholder en liste over sorter, der er identiske med sorten Mátrai muskotály i henseende til dyrkningsværdi. |
| --- | --- |

c)

Mátrai muskotály er en ungarsk dyrket druesort til fremstilling af hvidvin. Den er skabt af Pál Kozma og László Sz. Nagy ved krydsning af sorterne Arany sárfehér (Izsáki) og Ottonel muskotály. Sorten dyrkes i vinområdet Kunság på 5,9929 ha vinmarker. I bilag 1 til dekret nr. 56/2014 af 30. april 2014 fra ministeren for udvikling af landdistrikter om klassificering af druesorter, der er egnede til fremstilling af vin, er den opført under »godkendte sorter«, og i bilag 15 til dekret nr. 127/2009 af 29. september 2009 fra ministeren for landbrug og udvikling af landdistrikter om ordningen for oplysning om vindyrkning og vinfremstilling og udstedelse af oprindelsescertifikater og om fremstilling, markedsføring og mærkning af vinprodukter er sorten opført under den traditionelle betegnelse »muskotály« [Muscat]. Tilføjelsen af en godkendt sort påvirker ikke tilknytningen mellem produktionsområdet og produktet, da varespecifikationen for »Kunság/Kunsági« BOB indeholder en liste over sorter, der er identiske med sorten Mátrai muskotály i henseende til dyrkningsværdi.

3.   Tilføjelse af Bíbor kadarka og Kármin til fortegnelsen over tilladte sorter

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte sorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| c) | Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Bíbor kadarka og Kármin. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 21 ha vinmarker. De anvendes som teinturiervine, hvilket øger kvaliteten af rødvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági«. |
| --- | --- |

c)

Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Bíbor kadarka og Kármin. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 21 ha vinmarker. De anvendes som teinturiervine, hvilket øger kvaliteten af rødvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági«.

4.   Tilføjelse af Blauburger, Syrah og Turán til fortegnelsen over tilladte sorter

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte sorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| c) | Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Blauburger Syrah og Turán. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 34 ha vinmarker. Sorterne kan anvendes alene eller som bestanddele i flerdruevine (cuvée). Muligheden for at anvende den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« øger salgbarheden af de vine, der fremstilles af disse sorter. |
| --- | --- |

c)

Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Blauburger Syrah og Turán. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 34 ha vinmarker. Sorterne kan anvendes alene eller som bestanddele i flerdruevine (cuvée). Muligheden for at anvende den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« øger salgbarheden af de vine, der fremstilles af disse sorter.

5.   Tilføjelse af Furmint, Gyöngyrizling, Leányka og Zengő til fortegnelsen over tilladte sorter

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte sorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Afgrænset geografisk område |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Afgrænset geografisk område

| c) | Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Furmint, Gyöngyrizling, Leányka og Zengő. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 35 ha. Med anvendelsen af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« øges salgbarheden af disse vine. |
| --- | --- |

c)

Der kan fremstilles vin af høj kvalitet med druesorterne Furmint, Gyöngyrizling, Leányka og Zengő. Producenterne i vinområdet dyrker de nævnte druesorter på 35 ha. Med anvendelsen af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« øges salgbarheden af disse vine.

6.   Ændring af de generelle regler om betegnelser

| a) | Berørt overskrift i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørt overskrift i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Andre betingelser — Regler om mærkning |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Andre betingelser — Regler om mærkning

| c) | Vi mener, at sortsnavnet bør fremhæves og være letlæseligt på etiketterne på vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Kunság/Kunsági«, uden at etiketten bliver for almindelig eller overfyldt. |
| --- | --- |

c)

Vi mener, at sortsnavnet bør fremhæves og være letlæseligt på etiketterne på vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Kunság/Kunsági«, uden at etiketten bliver for almindelig eller overfyldt.

7.   Kontrol af overholdelse af produktspecifikationen

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

X. Procedure for udførelse af opgaver inden for rammerne af vinkooperativet

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Den sagkyndige i vinkooperativet er ansvarlig for at kontrollere, at varespecifikationen er overholdt, og har det nødvendige udstyr til at foretage en sådan kontrol. |
| --- | --- |

c)

Den sagkyndige i vinkooperativet er ansvarlig for at kontrollere, at varespecifikationen er overholdt, og har det nødvendige udstyr til at foretage en sådan kontrol.

8.   Ændring af det tilladte maksimale indhold af flygtig syre

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder

| c) | I tabel II/1A. De analytiske krav med angivelse af det maksimale indhold af flygtig syre ændres til 2,0 g/l for hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid isvin og rød isvin. |
| --- | --- |

c)

I tabel II/1A. De analytiske krav med angivelse af det maksimale indhold af flygtig syre ændres til 2,0 g/l for hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid isvin og rød isvin.

9.   Fjernelse af kravet om lagring på træfade

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder

| c) | I tabellen over de obligatoriske ønologiske fremgangsmåder fjernes kravet om lagring på træfade i tre måneder for hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer samt rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst. Kravet om oxidativ behandling er i strid med vinfremstillingsmetoderne. Kravet er ubegrundet, fordi producenter af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« generelt anvender en reduktiv teknologi. |
| --- | --- |

c)

I tabellen over de obligatoriske ønologiske fremgangsmåder fjernes kravet om lagring på træfade i tre måneder for hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer, rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer samt rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst. Kravet om oxidativ behandling er i strid med vinfremstillingsmetoderne. Kravet er ubegrundet, fordi producenter af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« generelt anvender en reduktiv teknologi.

10.   Regler for omlagring af vin

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Yderligere betingelser — Regler for omlagring af vin |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Yderligere betingelser — Regler for omlagring af vin

| c) | Vinområdet er ikke i stand til at udføre de kontroller, der er påkrævet i henhold til dette punkt. Fjernelsen af kravet nedbringer de administrative byrder for alle de berørte parter. |
| --- | --- |

c)

Vinområdet er ikke i stand til at udføre de kontroller, der er påkrævet i henhold til dette punkt. Fjernelsen af kravet nedbringer de administrative byrder for alle de berørte parter.

11.   Ændring af reglerne om aftapning

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Andre betingelser — Regler om aftapning |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Andre betingelser — Regler om aftapning

| c) | Punkt 3, litra a), b) og d), udgår. Fjernelsen af kravet øger alle de berørtes muligheder på markedet og mindsker samtidig de administrative byrder. |
| --- | --- |

c)

Punkt 3, litra a), b) og d), udgår. Fjernelsen af kravet øger alle de berørtes muligheder på markedet og mindsker samtidig de administrative byrder.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Kunság

Kunsági

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Mousserende vin |
| --- | --- |

4.

Mousserende vin

| 9. | Perlevin tilsat kulsyre |
| --- | --- |

9.

Perlevin tilsat kulsyre

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Hvid — Hvid, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en lysegrøn, lys eller kraftig strågul farve. De er ofte fyldige og har et lavt alkoholindhold. Smagen er frisk med karakter af sommerfrugter og af og til citrusfrugter. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 16,67 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

16,67

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Rosé, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en svagt lyserød, lyserød eller svagt violet farve. De har et mildt, intenst syreindhold og en frugtagtig smag og aroma. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Siller-vine, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Enkeltdruevinene har en aroma og smag, der er karakteristisk for den anvendte sort, flerdruevinene (sammenstukne) har en duft og smag, som afspejler den relative andel af de anvendte sorter. Vinene har afrundede syrer, et moderat tanninindhold og er fyldige. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Røde, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en rubinrød eller kraftig rubinrød farve. De har en intens frugtagtig og krydret aroma og en ungdommelig smag med et moderat tanninindhold, behagelig syrlighed og alkoholindhold. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer

Vinene har en gylden farve. De har en kompleks aroma og en solid, olieagtig konsistens og bærer præg af en lagring på træfade og flasker. De har et behageligt syreindhold og alkoholindhold, ofte med et restsukkerindhold.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Sent høstet Rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) af sent høstede druer

Vinene har en rubinrød eller dybrød farve. De har en kompleks aroma og en solid, olieagtig konsistens og bærer præg af en lagring på træfade og flasker. De har et behageligt syreindhold og alkoholindhold, ofte med et restsukkerindhold.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Hvid fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en grøngul farve. De har en aroma og en smag, der er karakteristisk for den anvendte druesort. De har et intenst syreindhold, en medium fylde og en alkoholkarakter. Vinen kan være tør, halvtør, halvsød eller sød.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Rosé fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en svagt lyserød, lyserød til svagt violet farve. De har et delikat, mildt syreindhold og en meget frugtagtig aroma. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Rød fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne vine

Vinene har en mørk rubinrød eller mørkerød farve. De har en frugtagtig, undertiden krydret aroma, medium fylde, en mild karakter, der bærer præg af en lagring på træfade og flasker, samt et moderat tanninindhold. Disse kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde vine, afhængigt af sukkerindholdet.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Hvid enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer

Vinene har en gylden farve. De har en kompleks aroma, et højt naturligt sukkerindhold og en solid, olieagtig konsistens. Smagen og aromaen er kompleks med noter af honning, modne eller tørrede frugter og i visse tilfælde botrytis, de er sædvanligvis halvsøde eller søde.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Rød enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer

Vinene har en mørk rubinrød eller mørkerød farve. Rødvinene er solide og fyldige og har en aroma kendetegnet ved modne eller tørrede frugter og/eller krydderier og en smag, der er typisk for lagring på træfade eller flasker. De har et moderat tanninindhold og ofte et restsukkerindhold.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Hvide isvine

Vinen får en gylden farve i takt med lagringen. Den har en rig og kompleks aroma, et intenst syreindhold og et meget højt sukkerindhold. Den har en koncentreret og honningsød smag.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Vin — Røde isvine

Vinen har en bronzerød farve. Aromaen er rig og kompleks, og den har et meget højt sukkerindhold. Smagen er koncentreret og honningsød med et moderat tanninindhold.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 3,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 33,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

33,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Mousserende vin — Hvide

Den mousserende vin har den farve, der er angivet for sorten. Aromaen og smagen er neutral eller karakteristisk for den anvendte druesort. Den har et afbalanceret syreindhold og er let og luftig med en vedvarende brusen.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Mousserende vin — Rosé

Den mousserende vin har den farve, der er angivet for sorten. Aromaen og smagen er neutral eller karakteristisk for den anvendte druesort. Den har et afbalanceret syreindhold og er let og luftig med en vedvarende brusen.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Mousserende vin — Røde

Den mousserende vin har den farve, der er angivet for sorten. Aromaen og smagen er neutral eller karakteristisk for den anvendte druesort. Den har et afbalanceret syreindhold og er let og luftig med en vedvarende brusen.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Perlevin tilsat kulsyre — hvid

Perlevinene har en lys grøngul til lys strågul farve. De har et relativt lavt alkoholindhold, et solidt syreindhold og er let mousserende. De kan være tørre, halvsøde eller søde. Vinene er intense og friske med en aroma og smag af friske druer.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 7 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

7

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Perlevin tilsat kulsyre — rosé

Perlevinene har en svagt lyserød til lyserød farve. De har et relativt lavt alkoholindhold, et solidt syreindhold og er let mousserende. De kan være tørre, halvsøde eller søde. Vinene er intense og friske med en aroma og smag af friske druer.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 7 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

7

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

Perlevin tilsat kulsyre — rød

Perlevinene har en svagt violet farve. De har et relativt lavt alkoholindhold, et solidt syreindhold og er let mousserende. De kan være tørre, halvsøde eller søde. Vinene er intense og friske med en aroma og smag af friske druer.

- De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale indhold af svovldioxid.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 7 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

7

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder — Vin (1)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rosé:

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | druemosten skal renses |
| --- | --- |

—

druemosten skal renses

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), siller, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød:

| — | maskgæringen skal foregå på skallerne |
| --- | --- |

—

maskgæringen skal foregå på skallerne

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, af sent høstede druer:

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | druemosten skal renses |
| --- | --- |

—

druemosten skal renses

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød, af sent høstede druer:

| — | maskgæringen skal foregå på skallerne |
| --- | --- |

—

maskgæringen skal foregå på skallerne

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst, hvid:

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | druemosten skal renses |
| --- | --- |

—

druemosten skal renses

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder — Vin (2)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Rosévine fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne:

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | druemosten skal renses |
| --- | --- |

—

druemosten skal renses

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

Rødvine fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne:

| — | maskgæringen skal foregå på skallerne |
| --- | --- |

—

maskgæringen skal foregå på skallerne

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid:

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | druemosten skal renses |
| --- | --- |

—

druemosten skal renses

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, rød:

| — | maskgæringen skal foregå på skallerne |
| --- | --- |

—

maskgæringen skal foregå på skallerne

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

vinen kan aftappes tidligst den 1. marts året efter høsten

| — | den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

den skal lagres på flasker i tre måneder, før den bringes i omsætning

Hvid isvin og rød isvin:

| — | manuel høst ved en temperatur på under –7 °C |
| --- | --- |

—

manuel høst ved en temperatur på under –7 °C

| — | presning af druer i frossen tilstand |
| --- | --- |

—

presning af druer i frossen tilstand

| — | gæring, indtil det krævede sukkerindhold er nået |
| --- | --- |

—

gæring, indtil det krævede sukkerindhold er nået

| — | mindst seks måneders lagring på flasker |
| --- | --- |

—

mindst seks måneders lagring på flasker

Ikke-tilladt ønologisk fremgangsmåde — Vin

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid, af sent høstede druer, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), rød, af sent høstede druer, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst, hvid, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst, rosé, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fra selektiv høst, rød, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid, Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, rød, Hvid isvin, Rød isvin:

| — | berigelse af druemosten |
| --- | --- |

—

berigelse af druemosten

| — | sødning af vinen. |
| --- | --- |

—

sødning af vinen.

Regler for dyrkning af vinstokke — Dyrkningsmetode og beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Vedrørende eksisterende vinmarker etableret før den 31. december 2011 må vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« fremstilles af druer fra vinmarken, så længe vinmarken dyrkes, uanset den beskæringsmetode eller beplantningstæthed, der benyttes i vinmarken.

Vedrørende vinmarker etableret efter den 31. december 2011 må produkter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« kun fremstilles af druer fra vinmarker, hvor følgende beskæringsmetoder benyttes:

| — | kronebeskæring |
| --- | --- |

—

kronebeskæring

| — | paraplybeskæring |
| --- | --- |

—

paraplybeskæring

| — | Moser-beskæring |
| --- | --- |

—

Moser-beskæring

| — | enkel Guyot-beskæring |
| --- | --- |

—

enkel Guyot-beskæring

| — | Sylvoz-beskæring. |
| --- | --- |

—

Sylvoz-beskæring.

I vinmarker etableret efter den 1. januar 2012 skal beplantningstætheden være mindst 3 300 stokke pr. hektar. Ved fastsættelse af afstanden mellem henholdsvis rækkerne og vinstokkene accepteres dobbeltrækker og/eller dobbelte vinstokke også, foruden regelmæssige afstande mellem rækker og vinstokke. Afstanden mellem rækkerne skal være mindst 1 m og højst 3,6 m, mens afstanden mellem vinstokkene skal være mindst 0,6 m og højst 1,2 m. For tvillingevinstokke er gennemsnitsafstanden mellem vinstokke den afgørende faktor.

Antallet af knopper på hver vinstok må ikke overstige 16 pr. m2 uanset dyrkningsmetode. Det endelige udbytte, der kræves for at opfylde produktionsmålene, skal bestemmes ved hjælp af udtynding af drueklaserne i vækstperioden.

Til fremstilling af vinprodukter, der er mærket med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági«, må der udelukkende anvendes druer, der stammer fra vinmarker, hvor der forekommer en mangel på vinstokke på under 10 %.

Regler for dyrkning af vinstokke — Tidsplan, høstmetoder og vindruekvalitet

Dyrkningspraksis

Høstens startdato fastsættes af det kompetente vinkooperativråd hvert år og bestemmes på basis af en testhøst, som udføres hver uge fra den 1. august hvert år.

Et produkt fremstillet af druer høstet før den startdato, der er fastsat af vinkooperativet, må ikke forsynes med et oprindelsescertifikat under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági« og må ikke markedsføres med angivelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Kunság/Kunsági«. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse.

Til fremstilling af vinprodukter bør druernes minimumssukkerindhold og potentielle alkoholindhold anvendes i henhold til nedenstående tabel i overensstemmelse med den gældende ungarske lovgivning og den gældende EU-lovgivning.

Typisk er det både tilladt med manuelle og mekaniske høstmetoder. Men følgende typer kan kun fremstilles af druer, der er høstet manuelt:

| — | vin af sent høstede druer |
| --- | --- |

—

vin af sent høstede druer

| — | vin fra selektiv høst |
| --- | --- |

—

vin fra selektiv høst

| — | vin af delvist tørrede druer |
| --- | --- |

—

vin af delvist tørrede druer

| — | isvin. |
| --- | --- |

—

isvin.

Druernes naturlige minimumssukkerindhold og mindste potentielle alkoholindhold

Dyrkningspraksis

Vintype/-kategori Minimumssukkerindholdet i druerne (i ungarsk mostkoncentration (Magyar mustfok — [MM°], ved 17,5 °C):

Vin — Hvid, rosé, siller og rød, både enkeltdruevine og sammenstukne vine: 14,82

Vin — Hvid og rød, af sent høstede druer: 19,00

Vin — Hvid, rosé og rød fra selektiv høst: 19,00

Vin — Hvid og rød fremstillet af delvis tørrede druer: 20,00

Vin — Hvide og røde isvine: 16,66 25,00

Mousserende vin: 14,82

Perlevin tilsat kulsyre: 14,82

Potentielt alkoholindhold i druerne ([% vol.] ved 20 °C), mindst:

Vin — Hvid, rosé, siller og rød, både enkeltdruevine og sammenstukne vine: 9,0

Vin — Hvid og rød, af sent høstede druer: 12,08

Vin — Hvid, rosé og rød fra selektiv høst: 12,08

Vin — Hvid og rød fremstillet af delvis tørrede druer: 12,83

Vin — Hvide og røde isvine: 16,66

Mousserende vin: 9,0

Perlevin tilsat kulsyre: 9,0

b)   Maksimale udbytter

Hvid, rosé, siller og rød, både enkeltdruevine og sammenstukne vine, samt mousserende vine

100 hl pr. hektar

Hvid, rosé, siller og rød, både enkeltdruevine og sammenstukne vine, samt mousserende vine

14 300 kg druer pr. hektar

Hvid, rosé, siller og rød, både enkeltdruevine og sammenstukne vine, samt mousserende vine

14 300 kg druer pr. hektar

Perlevin tilsat kulsyre

14 300 kg druer pr. hektar

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid og rød, af sent høstede druer

70 hl pr. hektar

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée), hvid og rød, af sent høstede druer

10 000 kg druer pr. hektar

Rød-, rosé og hvidvine fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne:

70 hl pr. hektar

Rød-, rosé og hvidvine fra selektiv høst, både enkeltdruevine og sammenstukne:

10 000 kg druer pr. hektar

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid og rød, Hvid og rød isvin

42 hl pr. hektar

Enkeltdruevin og flerdruevin (cuvée) fremstillet af delvis tørrede druer, hvid og rød, Hvid og rød isvin

6 000 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Områderne i følgende kommuner, der er klassificeret som klasse I og II ifølge vinmatriklen: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás og Zsana

7.   Primære druesorter

chasselas — weisser gutedel

tramini — traminer

syrah — blauer syrah

syrah — serine noir

királyleányka — feteasca regale

syrah — marsanne noir

kadarka — jenei fekete

hamburgi muskotály — muscat de hamburg

pozsonyi fehér — czétényi fehér

kékoportó — portugizer

sauvignon — sovinjon

kövidinka — a dinka crvena

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — pinot cernii

furmint — zapfner

leányka — leányszőlő

furmint — posipel

furmint — som

olasz rizling — nemes rizling

tramini — roter traminer

cabernet franc — carbonet

nektár

tramini — savagnin rose

pinot blanc — weissburgunder

olasz rizling — taljanska grasevina

furmint — furmint bianco

chardonnay — kereklevelű

pinot noir — pignula

sauvignon — sauvignon bianco

olasz rizling — grasevina

szürkebarát — auvergans gris

leányka — dievcenske hrozno

irsai olivér — zolotis

kékfrankos — blaufränkisch

királyleányka — galbena de ardeal

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

szürkebarát — pinot gris

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon — sauvignon blanc

ezerjó — korponai

rizlingszilváni — rizvanac

kadarka — negru moale

ezerfürtű

chasselas — chrupka belia

pinot noir — pinot tinto

turán

kékoportó — portugais bleu

irsai olivér — muskat olivér

kadarka — kadarka negra

hárslevelű — lipovina

chasselas — fendant blanc

tramini — gewürtztraminer

kadarka — gamza

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — spätburgunder

chasselas — saszla belaja

zöld veltelíni — zöldveltelíni

arany sárfehér — huszár szőlő

szürkebarát — pinot grigio

chasselas — fehér gyöngyszőlő

furmint — szigeti

zöld veltelíni — grüner muskateller

kövidinka — steinschiller

tramini — traminer rosso

zöld veltelíni — grüner veltliner

gyöngyrizling

pinot noir — pino csernüj

rizlingszilváni — rivaner

arany sárfehér — izsáki sárfehér

tramini — tramin cervené

kékfrankos — moravka

kármin

kékfrankos — blauer lemberger

irsai olivér — irsai

rajnai rizling — rhine riesling

cabernet franc — cabernet

chardonnay — chardonnay blanc

hamburgi muskotály — muszkat gamburgszkij

hárslevelű — garszleveljü

ezerjó — tausendachtgute

királyleányka — erdei sárga

kékoportó — portugalske modré

kadarka — kadar

ezerjó — szadocsina

rajnai rizling — rheinriesling

chasselas — chasselas doré

királyleányka — little princess

cabernet franc — kaberne fran

rajnai rizling — riesling

zweigelt — zweigeltrebe

arany sárfehér — fehér dinka

hárslevelű — feuilles de tilleul

bíbor kadarka

cabernet franc — gros vidur

királyleányka — königstochter

hamburgi muskotály — muscat de hambourg

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — muskat ottonel

kadarka — törökszőlő

leányka — feteasca alba

kadarka — szkadarka

rajnai rizling — weisser riesling

királyleányka — königliche mädchentraube

rajnai rizling — johannisberger

kövidinka — a dinka rossa

pinot noir — rulandski modre

kövidinka — a ruzsica

pinot blanc — pinot beluj

syrah — shiraz

zengő

olasz rizling — risling vlassky

hamburgi muskotály — miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay — ronci bilé

szürkebarát — grauburgunder

chasselas — fehér fábiánszőlő

szürkebarát — ruländer

cabernet franc — carmenet

cserszegi fűszeres

chasselas — chasselas dorato

ottonel muskotály — muscat ottonel

kékoportó — blauer portugieser

rizlingszilváni — müller thurgau

hárslevelű — lindeblättrige

kékfrankos — limberger

sauvignon — sauvignon bijeli

zweigelt — rotburger

kadarka — csetereska

pinot blanc — fehér burgundi

ezerjó — trummertraube

leányka — mädchentraube

hamburgi muskotály — moscato d'Amburgo

kövidinka — a dinka mala

karát

ezerjó — tausendgute

pinot noir — pinot nero

arany sárfehér — német dinka

ottonel muskotály — miszket otonel

királyleányka — dánosi leányka

kadarka — fekete budai

pozsonyi fehér — czétényi

kövidinka — a kamena dinka

kékfrankos — blauer limberger

mátrai muskotály

olasz rizling — riesling italien

pinot noir — kék burgundi

pinot blanc — pinot bianco

chasselas — chasselas blanc

ezerjó — kolmreifler

generosa

furmint — moslavac bijeli

furmint — mosler

blauburger

rajnai rizling — riesling blanc

syrah — sirac

chardonnay — morillon blanc

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zweigelt — blauer zweigeltrebe

jubileum 75

pinot noir — blauer burgunder

olasz rizling — olaszrizling

szürkebarát — graumönch

cabernet franc — gros cabernet

arany sárfehér — izsáki

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

kékoportó — modry portugal

8.   Tilknytning til det geografiske område

For alle kategorier — Beskrivelse af det afgrænsede område

a)   Naturlige og kulturelle faktorer:

Det område, der er afgrænset til produktionen, ligger i det centrale Ungarn. Det ligger hovedsagelig inden for den ungarske slettes område, der er afgrænset af floderne Donau og Tisza, kendt som landområdet mellem Donau og Tisza, og i Tiszazug-regionen. Det er forbundet med visse produktionsområder på øen Csepel mod nordvest og produktionsområderne i Gödöllő-bakkerne mod nord.

Produktionsområdets miljømæssige karakteristika bestemmes hovedsagelig af dets beliggenhed på en lavlandsslette. Området ligger mindre end 150 meter under havets overflade. Terrænet er fladt med højdeforskelle på højst 10-20 meter.

De fleste af produktionsområderne i vinområdet Kunság har kalkholdig sandjord (humusrig og flyvesand) samt brun jord, chernozem, sumpet engjord og alluvialengjord. Sandjord varmes typisk hurtigt op, og dens lyse farve reflekterer sollyset bedre (hvilket bidrager til druernes modning), og den er immun over for phylloxera som følge af kvartsindholdet, der overstiger 75 %. På den anden side er dens næringsgivende og vandoplagrende evne og mineralindholdet relativt lavt.

Produktionsområdets klimaforhold er primært bestemt af det fastlandsklima, som er fremherskende i Ungarn, og som frem for alt er kendetegnet ved varme somre og kolde vintre.

Gennemsnitstemperaturen ligger omkring 10-11 °C. Der forekommer ofte hedebølger i månederne inden for vækstperioden, dvs. i juli og august. Det gennemsnitlige årlige antal solskinstimer er på over 2 000.

Den gennemsnitlige årlige nedbør er 450-500 mm, hvilket i det store og hele svarer til druernes behov for nedbør, om end det er med en ujævn årlig fordeling.

b)   Menneskelige faktorer

På grund af det store geografiske areal har produktionsområdet rige traditioner for vindyrkning og vinfremstilling. De første skriftlige referencer til vinmarker i området stammer tilbage fra 1075. I middelalderen skulle vinproduktionen hovedsagelig dække de lokale behov. Som følge af den tyrkiske besættelse blev der plantet vinstokke i det afgrænsede område med henblik på at rehabilitere forladte sandområder og binde flyvesand. Phylloxeraepidemien i 1875 efterlod nærmest vinmarkerne uberørte, og deres rolle blev styrket betydeligt. Den teknologiske udvikling i slutningen af det 19. århundrede har medført en væsentlig forbedring af kvaliteten af regionens vine. Fra begyndelsen af 1900-tallet opstod der et alment kendskab til vinene fra produktionsområderne, og deres marked ekspanderede betydeligt. Området med vinmarker voksede som følge heraf.

Den løbende teknologiske udvikling gør det vedvarende muligt at anvende en reduktiv teknologi og producere en hvidvin og rosévin, som har opnået popularitet i dag, og en frisk rødvin, der fremhæver druernes frugtagtige karakter.

Vinområdets slogan »A Kunsági Bor a Mindennapok Bora« [»Vin fra Kunság er vin til hver eneste dag«] har været beskyttet siden 2000.

Producenterne i det afgrænsede område vælger en sortsammensætning, der passer til det potentiale, som de økologiske forhold skaber, udvikler den geografiske andel af traditionelle og nye sorter med omtanke og gør brug af de vindyrknings- og -produktionsteknikker, der passer til markedsvilkårene.

Vin

2.   Beskrivelse af vinene

Vinene udvikler sig hurtigt og har et moderat syreindhold med en mild karakter. Hvid- og rosévinene har en aromatisk intensitet og en fyldig smag. Regionens rødvine er generelt frugtige og lette med en mindre dyb farve og med mindre udtalt tannin. På grund af den kalkholdige sandjord er vinsmagen mindre mineralagtig.

Vinene fra den selektive høst er karakteristiske for deres sort og har et afbalanceret syre-, alkohol- og sukkerindhold.

Vinene af sent høstede druer og vinene fremstillet af let tørrede druer er fyldige og har en særegen karakter, der bunder i produktionsmetoden og lagringen. De indeholder restsukker.

Isvinene er fyldige. De har en afbalanceret og sødlig smag som følge af deres restsukkerindhold, syre- og alkoholindhold.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Det økologiske miljø, navnlig de sandede jorde, har betydelig indvirkning på vinenes karakteristika. Disse kendetegn findes navnlig i typisk lettere vin, der udvikler sig hurtigt, med et relativt lavt syreindhold, større mildhed, hurtigt udviklende syrer og et moderat alkoholindhold i de fleste årgange.

Vinene har et lavt mineralindhold, som er typisk for sandjorde. Vinene fra produktionsområdet betegnes hovedsagelig som vine med kort modningstid, som drikkes unge. Det økologiske miljø førte til udbredelsen af flere traditionelle druesorter i området (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Sorternes typiske karakter kan intensiveres ved en selektiv høst. I visse høstår frembringer druerne unikke værdier. Overmodne og let tørrede høstede druer kan anvendes som råmateriale i fyldige vine med et højt alkoholindhold, hvis kvalitet øges yderligere under lagringen. Lette og friske vine er et perfekt råmateriale til fremstilling af mousserende vin og perlevin tilsat kulsyre.

Vinområdet Kunság spiller en afgørende rolle i det ungarske landbrugs sektor for vindyrkning og vinfremstilling, da det næsten er halvdelen af landets druer, der produceres her. Ud over sin økonomiske vægt har vinproduktionen også stor samfundsmæssig betydning, idet den genererer og supplerer indkomster og bidrager til at holde på lokalbefolkningen. På grund af de lokale økologiske betingelser (f.eks. sandede jorde og sparsom nedbør) er vindyrkningen en af de mest omkostningseffektive landbrugsformer i denne region. Den landskabsformende virkning af vindyrkningen bidrager til at gøre regionen mere tiltrækkende. Vinmarkerne har været effektive med hensyn til at forebygge sandfygning, og vinstokkene ser ud til at overleve bedre end andre planter på jorde med lav vandbindingsevne.

Vinområdet Kunság domineres af de druesorter, der er hjemmehørende i Ungarn, og nye fremavlede druesorter i Ungarn.

Takket være især regionens forholdsvis lette, frugtige og aromatiske Muscat-vine har vinområdet Kunság et godt omdømme blandt forbrugerne.

Mousserende vin

b)   Menneskelige faktorer

Ud over ovennævnte menneskelige faktorer gælder følgende for de mousserende »Kunság/Kunsági«-vine:

Fremstillingen af perlevin og mousserende vin er baseret på de sorter i produktionsområdet, der har et særegent syreindhold (f.eks. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivelse af vinene

De mousserende vine er luftige og lette med en frisk aroma og et intenst syreindhold.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Det økologiske miljø, navnlig de sandede jorde, har betydelig indvirkning på vinenes karakteristika. Disse kendetegn findes navnlig i typisk lettere vin, der udvikler sig hurtigt, med et relativt lavt syreindhold, større mildhed, hurtigt udviklende syrer og et moderat alkoholindhold i de fleste årgange.

Vinene har et lavt mineralindhold, som er typisk for sandjorde. Vinene fra produktionsområdet betegnes hovedsagelig som vine med kort modningstid, som drikkes unge. Det økologiske miljø førte til udbredelsen af flere traditionelle druesorter i området (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Sorternes typiske karakter kan intensiveres ved en selektiv høst. I visse høstår frembringer druerne unikke værdier. Overmodne og let tørrede høstede druer kan anvendes som råmateriale i fyldige vine med et højt alkoholindhold, hvis kvalitet øges yderligere under lagringen. Lette og friske vine er et perfekt råmateriale til fremstilling af mousserende vin og perlevin tilsat kulsyre.

Vinområdet Kunság spiller en afgørende rolle i det ungarske landbrugs sektor for vindyrkning og vinfremstilling, da det næsten er halvdelen af landets druer, der produceres her. Ud over sin økonomiske vægt har vinproduktionen også stor samfundsmæssig betydning, idet den genererer og supplerer indkomster og bidrager til at holde på lokalbefolkningen. På grund af de lokale økologiske betingelser (f.eks. sandede jorde og sparsom nedbør) er vindyrkningen en af de mest omkostningseffektive landbrugsformer i denne region. Den landskabsformende virkning af vindyrkningen bidrager til at gøre regionen mere tiltrækkende. Vinmarkerne har været effektive med hensyn til at forebygge sandfygning, og vinstokkene ser ud til at overleve bedre end andre planter på jorde med lav vandbindingsevne.

Vinområdet Kunság domineres af de druesorter, der er hjemmehørende i Ungarn, og nye fremavlede druesorter i Ungarn.

Takket være især regionens forholdsvis lette, frugtige og aromatiske Muscat-vine har vinområdet Kunság et godt omdømme blandt forbrugerne.

Perlevine tilsat kulsyre

b)   Menneskelige faktorer

Ud over ovennævnte menneskelige faktorer gælder følgende for de mousserende »Kunság/Kunsági«-vine:

Fremstillingen af perlevin og mousserende vin er baseret på de sorter i produktionsområdet, der har et særegent syreindhold (f.eks. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivelse af vinene

Perlevinene tilsat kulsyre har en frisk aroma og er lette.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Det økologiske miljø, navnlig de sandede jorde, har betydelig indvirkning på vinenes karakteristika. Disse kendetegn findes navnlig i typisk lettere vin, der udvikler sig hurtigt, med et relativt lavt syreindhold, større mildhed, hurtigt udviklende syrer og et moderat alkoholindhold i de fleste årgange.

Vinene har et lavt mineralindhold, som er typisk for sandjorde. Vinene fra produktionsområdet betegnes hovedsagelig som vine med kort modningstid, som drikkes unge. Det økologiske miljø førte til udbredelsen af flere traditionelle druesorter i området (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Sorternes typiske karakter kan intensiveres ved en selektiv høst. I visse høstår frembringer druerne unikke værdier. Overmodne og let tørrede høstede druer kan anvendes som råmateriale i fyldige vine med et højt alkoholindhold, hvis kvalitet øges yderligere under lagringen. Lette og friske vine er et perfekt råmateriale til fremstilling af mousserende vin og perlevin tilsat kulsyre.

Vinområdet Kunság spiller en afgørende rolle i det ungarske landbrugs sektor for vindyrkning og vinfremstilling, da det næsten er halvdelen af landets druer, der produceres her. Ud over sin økonomiske vægt har vinproduktionen også stor samfundsmæssig betydning, idet den genererer og supplerer indkomster og bidrager til at holde på lokalbefolkningen. På grund af de lokale økologiske betingelser (f.eks. sandede jorde og sparsom nedbør) er vindyrkningen en af de mest omkostningseffektive landbrugsformer i denne region. Den landskabsformende virkning af vindyrkningen bidrager til at gøre regionen mere tiltrækkende. Vinmarkerne har været effektive med hensyn til at forebygge sandfygning, og vinstokkene ser ud til at overleve bedre end andre planter på jorde med lav vandbindingsevne.

Vinområdet Kunság domineres af de druesorter, der er hjemmehørende i Ungarn, og nye fremavlede druesorter i Ungarn.

Takket være især regionens forholdsvis lette, frugtige og aromatiske Muscat-vine har vinområdet Kunság et godt omdømme blandt forbrugerne.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Regler vedrørende betegnelser — Mindre geografiske enheder, der kan angives på etiketten

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| i) | Angivelse af kommunenavne
  Navne på kommuner tilhørende vinregionen Kunság kan angives som mindre geografiske enheder end det afgrænsede produktionsområde Kunság, dog undtaget navnene på kommunerne Izsák og Monor. |
| --- | --- |

i)

Angivelse af kommunenavne

Navne på kommuner tilhørende vinregionen Kunság kan angives som mindre geografiske enheder end det afgrænsede produktionsområde Kunság, dog undtaget navnene på kommunerne Izsák og Monor.

| ii) | Angivelse af navne på skråninger
  Følgende navne på skråninger kan anføres sammen med angivelsen af det afgrænsede produktionsområde »Kunság« og kommunens navn:






  — | Arany-hegy (i kommunen Ceglédbercel) |
| --- | --- | --- |

ii)

Angivelse af navne på skråninger

Følgende navne på skråninger kan anføres sammen med angivelsen af det afgrænsede produktionsområde »Kunság« og kommunens navn:

—

Arany-hegy (i kommunen Ceglédbercel)

| — | Fischer-part (i kommunerne Cegléd og Ceglédbercel) |
| --- | --- |

—

Fischer-part (i kommunerne Cegléd og Ceglédbercel)

| iii) | Angivelse af distriktsnavne
  Følgende distriktsnavne kan angives sammen med betegnelsen for det afgrænsede produktionsområde »Kunság«:






  — | Kecskemét, som omfatter vinmarker tilhørende grænseområderne i klasse I og II i kommunerne Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene og Lajosmizse ifølge vinmatriklen. |
| --- | --- | --- |

iii)

Angivelse af distriktsnavne

Følgende distriktsnavne kan angives sammen med betegnelsen for det afgrænsede produktionsområde »Kunság«:

—

Kecskemét, som omfatter vinmarker tilhørende grænseområderne i klasse I og II i kommunerne Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene og Lajosmizse ifølge vinmatriklen.

| — | Tiszakürt, som omfatter vinmarker tilhørende grænseområderne i klasse I og II i kommunerne Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas og Tiszau ifølge vinmatriklen. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, som omfatter vinmarker tilhørende grænseområderne i klasse I og II i kommunerne Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas og Tiszau ifølge vinmatriklen.

Hvis der er angivet et distriktsnavn, kan der ikke angives kommunenavne i dette distrikt som betegnelse for en mindre geografisk enhed.

Det er udelukkende muligt at angive navnet på et mindre geografisk område på etiketten, hvis 100 % af produktet stammer fra dette mindre geografiske område.

Regler vedrørende betegnelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Andre udtryk med begrænset anvendelse:

| — | »Muskotály« [Muscat] henviser til en vin med et minimumsindhold på 85 % fra høsten af en eller flere af følgende druesorter: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, og/eller Tramini. |
| --- | --- |

—

»Muskotály« [Muscat] henviser til en vin med et minimumsindhold på 85 % fra høsten af en eller flere af følgende druesorter: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, og/eller Tramini.

| — | »Primőr« [Primeur] henviser til en vin, der blev aftappet i høståret. Det synonyme udtryk »újbor« (ny vin) må også benyttes. |
| --- | --- |

—

»Primőr« [Primeur] henviser til en vin, der blev aftappet i høståret. Det synonyme udtryk »újbor« (ny vin) må også benyttes.

Sortsnavnet arany sárfehér må ikke angives på etiketten.

For blandede vine kan der også anvendes den ungarske skrivemåde »küvé« og synonymet »házasítás« (blandet vin) samt den oprindelige stavemåde »cuvée«.

Regler for præsentation

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område.

Beskrivelse af betingelsen:

Vin, mousserende vin og perlevin tilsat kulsyre må kun aftappes af aftapningsvirksomheder, der er registreret af Kunság-vinområdets regionale vinkooperativråd.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde:

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

tilladt i kommunerne Borota, Csongrád og Hajós.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, p. 2.

---

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/30

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 190/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Mátra/Mátrai«

Referencenummer: PDO-HU-A1368-AM02

Meddelelsesdato: 29.4.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Tilføjelse af en ny vintype, »Mátra (Mátrai) Superior«-vin, i produktspecifikationen

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivelse af vinene |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivelse af vinene

| — | III. Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- |

—

III. Særlige ønologiske fremgangsmåder

| — | V. Maksimale udbytter |
| --- | --- |

—

V. Maksimale udbytter

| — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- |

—

VI. Tilladte druesorter

| — | VII. Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

—

VII. Tilknytning til det geografiske område

| — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- |

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørte overskrifter i enhedsdokumentet:






  — | Beskrivelse af vinen(e) |
| --- | --- | --- |

b)

Berørte overskrifter i enhedsdokumentet:

—

Beskrivelse af vinen(e)

| — | Vinfremstillingsmetoder |
| --- | --- |

—

Vinfremstillingsmetoder

| — | Tilknytning til det geografiske område |
| --- | --- |

—

Tilknytning til det geografiske område

| — | Andre betingelser |
| --- | --- |

—

Andre betingelser

| c) | Begrundelse:
  Vi mener med hensyn til »Mátra (Mátrai) Superior«-vinen, at området kan tilsidesætte druesortens særlige kendetegn, hvis vinproducenten fremstiller vinen med fornøden omhu ved anvendelse af hensigtsmæssigt regulerede dyrkningsmetoder. Formålet er at fremstille en autentisk, naturlig vin af dette specifikke råmateriale ved at følge en vinfremstillingsproces, der indebærer tilsætning af så få kunstige og modificerede stoffer som muligt. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse:

Vi mener med hensyn til »Mátra (Mátrai) Superior«-vinen, at området kan tilsidesætte druesortens særlige kendetegn, hvis vinproducenten fremstiller vinen med fornøden omhu ved anvendelse af hensigtsmæssigt regulerede dyrkningsmetoder. Formålet er at fremstille en autentisk, naturlig vin af dette specifikke råmateriale ved at følge en vinfremstillingsproces, der indebærer tilsætning af så få kunstige og modificerede stoffer som muligt.

2.   Tilføjelse af følgende til de tilladte druesorter: Chasselas, Furmint, Királyleányka, Bíborkadarka og Turán

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VI. Tilladte druesorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VI. Tilladte druesorter

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Primære druesorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Primære druesorter

| c) | Begrundelse:
  Mátra-vinområdets store aktiv er de mange forskellige sorter, der er resultatet af de særlige klimatiske forhold og produktionsområdets karakteristika. Dette retfærdiggør en udvidelse af antallet af sorter.
  Af druesorten Chasselas, som dyrkes i Mátra-vinområdet, kan frembringes friske, lette, intense enkeltdruevine med en ren smag. Vin, der fremstilles af sorten Furmint, egner sig til på fremragende vis at repræsentere værdierne ved nogle af vinområdets vigtigste skråninger. Sorten Királylesányka er et glimrende supplement til de vinmarker, der egner sig til dyrkning af de forskellige Mátra muskotály [Muscat]-sorter. Den fremhæver produktionsområdets karakteristika yderligere. De røde druesorter Bíborkavika og Turán kan også anvendes som grundingrediens i sammenstukket vin for at fremhæve særegenheden ved de eksisterende rødvine. De passer dog også godt til produktionsforholdene på flere af vinområdets vigtigste skråninger. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse:

Mátra-vinområdets store aktiv er de mange forskellige sorter, der er resultatet af de særlige klimatiske forhold og produktionsområdets karakteristika. Dette retfærdiggør en udvidelse af antallet af sorter.

Af druesorten Chasselas, som dyrkes i Mátra-vinområdet, kan frembringes friske, lette, intense enkeltdruevine med en ren smag. Vin, der fremstilles af sorten Furmint, egner sig til på fremragende vis at repræsentere værdierne ved nogle af vinområdets vigtigste skråninger. Sorten Királylesányka er et glimrende supplement til de vinmarker, der egner sig til dyrkning af de forskellige Mátra muskotály [Muscat]-sorter. Den fremhæver produktionsområdets karakteristika yderligere. De røde druesorter Bíborkavika og Turán kan også anvendes som grundingrediens i sammenstukket vin for at fremhæve særegenheden ved de eksisterende rødvine. De passer dog også godt til produktionsforholdene på flere af vinområdets vigtigste skråninger.

3.   Præcisering af størrelsen på vinområdets logo

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | VIII. Andre betingelser |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

VIII. Andre betingelser

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Begrundelse:
  Vores mål er at sikre, at vinområdets logo vises i en standardiseret størrelse på produkter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mátra«. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse:

Vores mål er at sikre, at vinområdets logo vises i en standardiseret størrelse på produkter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mátra«.

4.   Ændring af den ønologiske fremgangsmåde som følge af lovændringer

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | III. Særlige ønologiske fremgangsmåder — Regler for vindyrkning |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

III. Særlige ønologiske fremgangsmåder — Regler for vindyrkning

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Vinavlsmetoder — Særlige ønologiske fremgangsmåder

| c) | Begrundelse:
  Formålet med denne ændring er at fremstille vine af højere kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse:

Formålet med denne ændring er at fremstille vine af højere kvalitet.

5.   Teknisk ændring — Ændring af kontrolorganets navn

| a) | Berørte overskrifter i produktspecifikationen:






  — | IX. Kontroller |
| --- | --- | --- |

a)

Berørte overskrifter i produktspecifikationen:

—

IX. Kontroller

| b) | Berørt overskrift i enhedsdokumentet:






  — | Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berørt overskrift i enhedsdokumentet:

—

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

| c) | Begrundelse:
  For at afspejle ændringer i de udpegede tilsynsorganers adresse og kontaktoplysninger. |
| --- | --- |

c)

Begrundelse:

For at afspejle ændringer i de udpegede tilsynsorganers adresse og kontaktoplysninger.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Mátra

Mátrai

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Hvid

Hvidvinene har en lysegrøn, lys strågul, kraftig strågul eller strågul farve, uden egearoma, ofte med blød syre, et lavt alkoholindhold og en frisk, frugtagtig og undertiden citrusagtig karakter.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Rosé

Svagt lyserød, lyserød eller svagt violet med en let, intens syrlig smag og en udpræget frugtagtig bouquet samt en aroma og smag, der ikke bærer præg af lagringen på fade. Forbrugsperioden er et til halvandet år efter høsten.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Rød

Intens eller mørk rubinrød vin med en intens frugtagtig og ofte krydret bouquet, en solid smag og en delvis eller minimal lagring på træfade, hvor egetræssmagen ikke er dominerende. Typisk strukturerede og velafbalancerede rødvine med et mellemhøjt alkoholindhold.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

»Muskotály« [muscat]:

Lys strågul, strågul eller dybere strågul vin med en intens Muscat-smag, frugtagtig smag og blød syre, ofte med restsukker.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer]

Gylden farve med en kompleks bouquet, en solid, olieagtig konsistens, fyldig smag og intens duft, en smag, der bærer præg af lagring på træfade eller flaske, en behagelig syrlighed og et behageligt alkoholindhold, ofte med et restsukkerindhold.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Siller

Lys rød til kraftig rød farve med en bouquet af kirsebær eller surkirsebær, en let, intens syrlighed, karakter af enkeltdrue og en aroma og smag, der ikke bærer præg af lagring på fade.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9,5

Minimalt totalt syreindhold

4 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Superior fehér [superior hvid]

Grønlig hvid, grøngul eller gul vin af højere kvalitet, udviklet, ekstremt moden hvidvin med et relativt højt alkoholindhold og en langvarig smag. Enkeltdruevinene er kendetegnet ved den anvendte sorts frugtagtige karakter og andre aromaer, som kan suppleres med de dufte og smage, der er specifikke for produktionsområdet. De blandede vine er fyldige med en lang afslutning med forskellige kendetegn afhængigt af typernes andel i blandingen, og de kan være tørre eller halvtørre.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 13,33 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

13,33

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Superior vörös [superior rød]

Vinen spænder fra granatrød til dyb rubinrød, og enkeltdruevinen har en frugtagtig og krydret bouquet og smag, der er karakteristisk for den anvendte sort. De blandede vines bouquet, smage, afrundede syreindhold og tanninindhold afhænger af typernes andel i blandingen. Vinene har en fremtrædende moden duft, en fløjlsblød smag, en fyldig karakter og en duft, der er frugtagtig (kirsebær, surkirsebær, hindbær, solbær osv.) og krydret (kanel, vanilje, chokolade, tobak osv.) og kan suppleres med dufte og smage, der er karakteristiske for produktionsområdet.

- Det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold svarer til de grænseværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 12 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 15 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

12

Minimalt totalt syreindhold

5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

15

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Hvid

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | rensning af most |
| --- | --- |

—

rensning af most

Rosé

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | rensning af most |
| --- | --- |

—

rensning af most

Rød

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | rødvinsfremstilling ved gæring på skallerne eller ved opvarmning |
| --- | --- |

—

rødvinsfremstilling ved gæring på skallerne eller ved opvarmning

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

»Muskotály« [muscat]:

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | rensning af most |
| --- | --- |

—

rensning af most

| — | sammenstikningsregel: Vinen skal indeholde mindst 85 % af sorterne Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály eller Sága muskotály |
| --- | --- |

—

sammenstikningsregel: Vinen skal indeholde mindst 85 % af sorterne Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály eller Sága muskotály

»Késői szüretelésű bor« [vin af sent høstede druer]

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | rensning af most |
| --- | --- |

—

rensning af most

| — | må ikke aftappes tidligere end den første dag i marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

må ikke aftappes tidligere end den første dag i marts året efter høsten

| — | tre måneders lagring på flaske, inden den bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

tre måneders lagring på flaske, inden den bringes i omsætning

FORBUDT:

| — | sødning |
| --- | --- |

—

sødning

| — | berigelsen af mosten |
| --- | --- |

—

berigelsen af mosten

Siller

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

Superior fehér [superior hvid]

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | må ikke markedsføres tidligere end den første dag i marts året efter høsten |
| --- | --- |

—

må ikke markedsføres tidligere end den første dag i marts året efter høsten

| — | den samlede volumen skal certificeres og aftappes som enkelt parti |
| --- | --- |

—

den samlede volumen skal certificeres og aftappes som enkelt parti

FORBUDT:

| — | sødning |
| --- | --- |

—

sødning

| — | berigelsen af mosten |
| --- | --- |

—

berigelsen af mosten

| — | syring |
| --- | --- |

—

syring

| — | afsyring |
| --- | --- |

—

afsyring

| — | brug af egetræsspåner |
| --- | --- |

—

brug af egetræsspåner

| — | omvendt osmose |
| --- | --- |

—

omvendt osmose

Superior vörös [superior rød]

Restriktioner ved fremstillingen af vinene

OBLIGATORISK:

| — | druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes inden for 24 timer efter høsten

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | må ikke markedsføres tidligere end 1. maj året efter høsten |
| --- | --- |

—

må ikke markedsføres tidligere end 1. maj året efter høsten

| — | den samlede volumen skal certificeres og aftappes som enkelt parti |
| --- | --- |

—

den samlede volumen skal certificeres og aftappes som enkelt parti

FORBUDT:

| — | sødning |
| --- | --- |

—

sødning

| — | berigelsen af mosten |
| --- | --- |

—

berigelsen af mosten

| — | syring |
| --- | --- |

—

syring

| — | afsyring |
| --- | --- |

—

afsyring

| — | brug af egetræsspåner |
| --- | --- |

—

brug af egetræsspåner

| — | omvendt osmose |
| --- | --- |

—

omvendt osmose

Regler for vindyrkning (1)

Dyrkningspraksis

| 1. | Dyrkningsmetode og beplantningstæthed Kun druer fra vinmarker med et tab af vinstokke på højst 25 % kan anvendes til produktion af »Mátra« BOB-vine. |
| --- | --- |

1.

Dyrkningsmetode og beplantningstæthed Kun druer fra vinmarker med et tab af vinstokke på højst 25 % kan anvendes til produktion af »Mátra« BOB-vine.

| 2. | Antal knopper på vinstokkene: Antallet af knopper på hver vinstok må ikke overstige 16 pr. kvadratmeter uanset dyrkningsmetode. Der gælder en undtagelse for »Mátra(i) Superior«-vine, hvor antallet af knopper på hver vinstok ikke må overstige 12 pr. kvadratmeter. |
| --- | --- |

2.

Antal knopper på vinstokkene: Antallet af knopper på hver vinstok må ikke overstige 16 pr. kvadratmeter uanset dyrkningsmetode. Der gælder en undtagelse for »Mátra(i) Superior«-vine, hvor antallet af knopper på hver vinstok ikke må overstige 12 pr. kvadratmeter.

| 3. | Regler for vinmarker etableret efter den 1. januar 2012:






  a) | Dyrkningsmetode:







  i) | Paraply |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Regler for vinmarker etableret efter den 1. januar 2012:

a)

Dyrkningsmetode:

i)

Paraply

| ii) | Moser |
| --- | --- |

ii)

Moser

| iii) | Enkel Guyot |
| --- | --- |

iii)

Enkel Guyot

| iv) | Sylvoz |
| --- | --- |

iv)

Sylvoz

| v) | Lav og middelhøj kordon |
| --- | --- |

v)

Lav og middelhøj kordon

| b) | Beplantningstæthed: mindst 3 500 vinstokke pr. hektar Ved fastsættelse af afstanden mellem henholdsvis rækkerne og vinstokkene accepteres dobbeltrækker og/eller dobbelte vinstokke, foruden regelmæssige afstande mellem rækker og vinstokke. |
| --- | --- |

b)

Beplantningstæthed: mindst 3 500 vinstokke pr. hektar Ved fastsættelse af afstanden mellem henholdsvis rækkerne og vinstokkene accepteres dobbeltrækker og/eller dobbelte vinstokke, foruden regelmæssige afstande mellem rækker og vinstokke.

| c) | Afstand mellem rækkerne: mindst 1,00 m og højst 3,260 m |
| --- | --- |

c)

Afstand mellem rækkerne: mindst 1,00 m og højst 3,260 m

| d) | Afstand mellem vinstokkene: mindst 0,60 m og højst 1,20 m For tvillingevinstokke er gennemsnitsafstanden mellem vinstokke den afgørende faktor. |
| --- | --- |

d)

Afstand mellem vinstokkene: mindst 0,60 m og højst 1,20 m For tvillingevinstokke er gennemsnitsafstanden mellem vinstokke den afgørende faktor.

Regler for vindyrkning (2)

Dyrkningspraksis

| 4. | Fastsættelse af høstdatoen: Den dag, hvor høsten begynder, fastsættes hvert år af det relevante vinkooperativråd. Produkter, der fremstilles af druer, som er høstet inden den startdato for høsten, som vinkooperativet har fastsat, kan ikke tildeles et oprindelsescertifikat for vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mátra« og må ikke bringes i omsætning med BOB-mærkningen. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse. |
| --- | --- |

4.

Fastsættelse af høstdatoen: Den dag, hvor høsten begynder, fastsættes hvert år af det relevante vinkooperativråd. Produkter, der fremstilles af druer, som er høstet inden den startdato for høsten, som vinkooperativet har fastsat, kan ikke tildeles et oprindelsescertifikat for vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mátra« og må ikke bringes i omsætning med BOB-mærkningen. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse.

| 5. | I tilfælde af »Mátra(i) Superior«-vin skal frugtmængden reduceres, således at den ikke overstiger 1 kg pr. vinstok. |
| --- | --- |

5.

I tilfælde af »Mátra(i) Superior«-vin skal frugtmængden reduceres, således at den ikke overstiger 1 kg pr. vinstok.

Høstregler

Dyrkningspraksis

Fastsættelse af høstdatoen Den dag, hvor høsten begynder, fastsættes hvert år af det kompetente vinkooperativråd. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse.

Minimumssukkerindhold i druer:

| — | Hvid: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Hvid: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Rosé: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Rosé: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Rød: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Rød: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Muskotály [muscat]: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Muskotály [muscat]: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer] 12,08 % vol. (19° ungarsk mostkvalitet) |
| --- | --- |

—

Késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer] 12,08 % vol. (19° ungarsk mostkvalitet)

| — | Siller: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Siller: 9,0 % vol. (15° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Superior fehér [superior hvid]: 12,45 % vol. (19,5 ° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Superior fehér [superior hvid]: 12,45 % vol. (19,5 ° i ungarsk mostkoncentration)

| — | Superior vörös [superior rød]: 12,45 % vol. (19,5 ° i ungarsk mostkoncentration) |
| --- | --- |

—

Superior vörös [superior rød]: 12,45 % vol. (19,5 ° i ungarsk mostkoncentration)

Høstmetode: manuel eller mekanisk (késői szüretelésű [sent høstet], superior fehér [superior hvid] og superior vörös [superior rød]: udelukkende manuel høst)

b)   Maksimale udbytter

Hvidvine, rosévine, rødvine og siller-vine, hvis kommunens navn er angivet:

100 hl/ha

Hvidvine, rosévine, rødvine og siller-vine, hvis kommunens navn er angivet:

14 000 kg druer pr. hektar

Hvidvine, rosévine, rødvine og siller-vine, hvis stedets navn er angivet:

56 hl/ha

Hvidvine, rosévine, rødvine og siller-vine, hvis stedets navn er angivet:

8 000 kg druer pr. hektar

Muskotály [Muscat]-vine, hvis kommunens navn er angivet:

12 000 kg druer pr. hektar

Muskotály [Muscat]-vine, hvis stedets navn er angivet:

56 hl/ha

Muskotály [Muscat]-vine, hvis stedets navn er angivet:

8 000 kg druer pr. hektar

Hvidvine, rosévine, rødvine, siller-vine og muskotály [Muscat]-vine:

100 hl/ha

Hvidvine, rosévine, rødvine, siller-vine og muskotály-vine:

14 000 kg druer pr. hektar

Hvidvine, rosévine, rødvine, siller-vine og muskotály-vine:

14 000 kg druer pr. hektar

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine, hvis kommunens navn er angivet:

56 hl/ha

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine, hvis kommunens navn er angivet:

8 000 hl/ha

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine, hvis stedets navn er angivet:

40 hl/ha

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine, hvis stedets navn er angivet:

6 000 kg druer pr. hektar

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine:

10 000 kg druer pr. hektar

Késői szüretelésű [sent høstet]-vine:

10 000 kg druer pr. hektar

Superior fehér [Superior hvid] og superior vörös [Superior rød]-vine:

60 hl/ha

Superior fehér [Superior hvid] og superior vörös [Superior rød]-vine, hvis kommunens navn er angivet:

8 000 hl/ha

6.   Afgrænset geografisk område

Områder i følgende kommuner klassificeret som klasse I eller II ifølge vinmatriklen: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház og Visonta.

7.   Primære druesorter

chasselas – weisser gutedel

syrah — blauer syrah

tramini — traminer

syrah — serine noir

királyleányka — feteasca regale

syrah — marsanne noir

kadarka — jenei fekete

sauvignon — sovinjon

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — savagnin noir

furmint — zapfner

pinot noir — pinot cernii

leányka — leányszőlő

furmint — posipel

furmint — som

olasz rizling — nemes rizling

tramini — roter traminer

cabernet franc — carbonet

tramini — savagnin rose

pinot blanc — weissburgunder

furmint — furmint bianco

olasz rizling — taljanska grasevina

chardonnay — kereklevelű

pinot noir — pignula

sauvignon — sauvignon bianco

olasz rizling — grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát — auvergans gris

irsai olivér — zolotis

kékfrankos — blaufränkisch

királyleányka — galbena de ardeal

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

szürkebarát — pinot gris

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon — sauvignon blanc

sárga muskotály — weiler

rizlingszilváni — rizvanac

kadarka — negru moale

chasselas — chrupka belia

pinot noir — pinot tinto

turán

irsai olivér — muskat olivér

kadarka — kadarka negra

hárslevelű — lipovina

chasselas — fendant blanc

tramini — gewürtztraminer

kadarka — gamza

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — spätburgunder

chasselas — saszla belaja

zöld veltelíni — zöldveltelíni

szürkebarát — pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint — szigeti

sárga muskotály — muscat lunel

zöld veltelíni — grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni — grüner veltliner

pinot noir — pino csernüj

rizlingszilváni — rivaner

tramini — tramin cervené

kékfrankos — moravka

kékfrankos — blauer lemberger

irsai olivér — irsai

rajnai rizling — rhine riesling

cabernet franc — cabernet

chardonnay — chardonnay blanc

sárga muskotály — muscat zlty

hárslevelű — garszleveljü

királyleányka — erdei sárga

kadarka – kadar

rajnai rizling — rheinriesling

chasselas — chasselas doré

királyleányka — little princess

cabernet franc — kaberne fran

rajnai rizling — riesling

zweigelt — zweigeltrebe

bíbor kadarka

hárslevelű — feuilles de tilleul

cabernet franc — gros vidur

merlot

királyleányka — königstochter

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — muskat ottonel

leányka — feteasca alba

kadarka — törökszőlő

kadarka — szkadarka

rajnai rizling — weisser riesling

sárga muskotály — muscat bélüj

királyleányka — königliche mädchentraube

rajnai rizling — johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc — pinot beluj

syrah — shiraz

sárga muskotály — muscat de lunel

olasz rizling — risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay — ronci bilé

szürkebarát — grauburgunder

chasselas — fehér fábiánszőlő

szürkebarát — ruländer

cabernet franc — carmenet

sárga muskotály — muskat weisser

cserszegi fűszeres

chasselas — chasselas dorato

ottonel muskotály — muscat ottonel

rizlingszilváni — müller thurgau

hárslevelű — lindeblättrige

kékfrankos — limberger

sauvignon — sauvignon bijeli

sárga muskotály — moscato bianco

zweigelt — rotburger

kadarka — csetereska

pinot blanc — fehér burgundi

leányka — mädchentraube

sárga muskotály — weisser

sárga muskotály — muscat blanc

sárga muskotály — muscat de frontignan

pinot noir — pinot nero

ottonel muskotály — miszket otonel

királyleányka — dánosi leányka

kadarka — fekete budai

kékfrankos — blauer limberger

olasz rizling — riesling italien

pinot noir — kék burgundi

pinot blanc — pinot bianco

chasselas — chasselas blanc

furmint — moslavac bijeli

furmint — mosler

blauburger

rajnai rizling — riesling blanc

syrah — sirac

chardonnay — morillon blanc

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zweigelt — blauer zweigeltrebe

pinot noir — blauer burgunder

olasz rizling — olaszrizling

szürkebarát — graumönch

cabernet franc — gros cabernet

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

sárga muskotály — muscat sylvaner

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vin

1.   Beskrivelse af det afgrænsede område

a)   Naturlige og kulturelle faktorer

Det område, der er afgrænset til fremstilling af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Mátra«, ligger i det nordlige Ungarn. Mátra er den største bakkekam i landet, som løber fra øst til vest, og de solrige sydlige skråninger er hjemsted for landets største bakkede vinområde. Der kan dyrkes druer af høj kvalitet på den delvis vulkanske, delvis næringsrige aflejringsjord, der er beskyttet mod de nordlige vinde.

Vinområdets jorde kan inddeles i to hovedgrupper: engjord og brun jord. Engjorden forekommer i den nederste del af vinområdet, mens den brune jord forekommer i den øvre del af området — i skovområder, der er blevet ryddet for træer.

Produktionsområdets klimaforhold er primært bestemt af det fastlandsklima, som er fremherskende i Ungarn, og som primært er kendetegnet ved varme somre og kolde vintre. Vinstokken er en lyshungrende plante, der kræver en lysintensitet på 20 000-30 000 lux for at kunne assimilere. Den vokser bedst, når antallet af solskinstimer i vækstsæsonen ligger mellem 1 250 og 1 500. Mátraalja [de nedre skråninger i Mátra-bakkerne] kommer næsten op på denne mængde hvert år. Antallet af årlige solskinstimer ligger på mellem 1 900 og 2 000 timer. Disse tal kan variere betydeligt fra år til år, men i Mátraalja ligger de sjældent under det minimum, der kræves for en vellykket vindyrkning. Den nedre temperaturgrænse for produktion ligger på 9-10 °C. Det femårige gennemsnit i vinområdet ligger på 10,5 °C, og i vækstsæsonen kan den nå op på 17 °C. I mange år overstiger gennemsnittet 11 °C, hvilket er en vigtig markør for gode årgange. Nedbørsmængden i Mátraalja er 356-903 mm. Den gennemsnitlige nedbør i juni, juli og august har en positiv indvirkning på kvaliteten og mængden. Mátras afskærmende virkning har også en positiv indvirkning på temperaturerne.

b)   Menneskelige faktorer

På grund af det store geografiske areal har produktionsområdet rige traditioner for vindyrkning og vinfremstilling. Vinavlen i Mátraalja går helt tilbage til begyndelsen af det andet årtusind. Den første skriftlige henvisning stammer fra 1042, hvor benediktinerklosteret, der var grundlagt af Samuel Aba, nød godt af den kongelige donation af et vinbrug. Vinstokke og vin blev ved med at spille en vigtig rolle i lokalbefolkningens historie. I det 15. århundrede fik flere kommuner byforvaltningsrettigheder, hvilket gjorde det muligt for borgerne frit at handle med vin. I 1536 gav kong Johan den 1. af Ungarn (Szapolyai János) efter den tyrkiske besættelse borgerne i byen Gyöngyös ret til frit at sælge deres vin. Dette gjorde de ved at anbringe skilte over deres vinhuse. I løbet af det 17. og det 18. århundrede opfordrede Gyöngyös byråd de lokale borgere til at plante vinstokke ved at give dem forskellige fordele. Efter Anden Verdenskrig forsvandt de små vinhuse og blev erstattet af store kooperativer. Antallet af vinstokke steg, og vinområdets størrelse nærmede sig 8 000 hektar. I 1990 blev ejendomsretten ændret, og de fleste vinmarker overgik til privat ejendom. Der blev oprettet familiedrevne vinhuse — storgårde, som stadig er definerende for vinområdet i dag.

Produktionen af vinformeringsmateriale, herunder podning af vinstokke, har spillet en vigtig rolle i Mátra-vinområdet. Dets oprindelse går tilbage til begyndelsen af dette århundrede i kommunerne Abasár og Nagyréde. I 1961 blev der oprettet oplagringskolonier og planteskoleplantager af europæiske sorter i en stor del af Gyöngyöshalász og Ludas. Disse anlæg omdannede vinpodningsproduktionen til den vigtigste produktion i Abasár og Nagyréde i 1960'erne efter oprettelsen af kooperativer. Dette medførte den nuværende sortsmangfoldighed i Mátra-vinområdet.

Vinområdet Mátra spiller en central rolle for den ungarske vindyrknings- og vinfremstillingssektor. Ud over sin økonomiske betydning har drueproduktionen også en vigtig samfundsmæssig betydning, idet den genererer og supplerer befolkningens indtægt og bidrager til at holde på lokalbefolkningen. Vindyrkningen gør endvidere området mere attraktivt som følge af den rolle, den spiller for udformningen af landskabet.

Vine (2)

2.   Beskrivelse af vinene

Det økologiske miljø har betydelig indvirkning på vinenes karakteristika. Disse kendetegn kan ikke reproduceres i andre vindyrkende områder. Denne særegenhed kommer først og fremmest til udtryk i den generelt lette, forholdsvis bløde vin, der hurtigt udvikler sig og opnår sin syrlighed, idet nogle årgange har et højt alkoholindhold. Som følge af jordbunds- og klimaforholdene har hvid- og rosévinene en intens bouquet og en fyldig smag. Rødvinene er generelt frugtagtige, lettere og mindre dybe i farven. Deres tanninindhold udvikler sig også hurtigt. Vinene har grundet jordbundsforholdene et rigt mineralindhold. Vinene fra produktionsområdet betragtes hovedsagelig som vine med kort modningstid, som drikkes unge. Det økologiske miljø har ført til, at de traditionelle sorter, der er knyttet til dette produktionsområde, har vundet frem.

Den løbende teknologiske udvikling i Mátra-vinområdet gør det muligt at anvende reduktiv teknologi til hvidvin og rosévin og at fremstille friske rødvine, der fremhæver druernes frugtagtige karakter.

Vi mener med hensyn til »Mátra (Mátrai) Superior«-vinen, at området kan tilsidesætte druesortens særlige kendetegn, hvis vinproducenten fremstiller vinen med fornøden omhu ved anvendelse af hensigtsmæssigt regulerede dyrkningsmetoder. Formålet er at producere en autentisk, naturlig vin af dette specifikke råmateriale ved hjælp af en vinfremstillingsproces, der indebærer tilsætning af så få kunstige og modificerede stoffer som muligt.

3.   Årsagssammenhængen mellem produktionsområdet, de menneskelige faktorer og produktet

Takket være især regionens forholdsvis lette, frugtige og aromatiske muscat-vine har vinområdet Mátra et godt omdømme blandt forbrugerne. Ud fra et markedsperspektiv er vin fra dette område god valuta for pengene.

Ud over den lettere vin omfatter vinområdet Mátra også en række produktionsområder, hvor den frugt, der dyrkes på vinmarkerne, kan anvendes til fremstilling af naturlige, autentiske vine. Disse vine er af en enestående kvalitet, herunder hvad angår deres analytiske parametre, takket være de egenskaber, der afspejler smagene fra Mátra-vinområdet og det beskyttede oprindelsessystem.

Virkningen af de menneskelige faktorer for produktionsområdet kan ses på følgende måder:

| — | bevidst etablering af sortstrukturer (med både traditionelle og nye sorter), der er i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale |
| --- | --- |

—

bevidst etablering af sortstrukturer (med både traditionelle og nye sorter), der er i overensstemmelse med områdets økologiske potentiale

| — | udviklingen af vindyrknings- og vinfremstillingsteknikker egnet til de økologiske betingelser og til dels markedsvilkårene |
| --- | --- |

—

udviklingen af vindyrknings- og vinfremstillingsteknikker egnet til de økologiske betingelser og til dels markedsvilkårene

| — | udviklingen af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene. |
| --- | --- |

—

udviklingen af en produktions- og integrationsstruktur egnet til de økologiske betingelser og markedsvilkårene.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Regler vedrørende betegnelser (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Sortsnavne, traditionelle udtryk, udtryk, der henviser til vinens farve, eller andre begrænsede udtryk kan kun angives, hvis de ikke er mere fremtrædende end oprindelsesbetegnelsen med hensyn til skrifttype, skriftstørrelse eller skriftens farve. |
| --- | --- |

a)

Sortsnavne, traditionelle udtryk, udtryk, der henviser til vinens farve, eller andre begrænsede udtryk kan kun angives, hvis de ikke er mere fremtrædende end oprindelsesbetegnelsen med hensyn til skrifttype, skriftstørrelse eller skriftens farve.

| b) | Regler for sammenstikning af vinstokke:






  i) | Begreberne »küvé« og »cuvée« eller synonymet »házasítás« [sammenstikning] må benyttes. |
| --- | --- | --- |

b)

Regler for sammenstikning af vinstokke:

i)

Begreberne »küvé« og »cuvée« eller synonymet »házasítás« [sammenstikning] må benyttes.

| ii) | Angivelse af et sortsnavn er kun mulig, hvis andelen af en sort i en sammenstikning som minimum er 5 %. I så fald skal sortsnavnet stå med en skriftstørrelse, der ikke er større end 50 % af den skriftstørrelse, der anvendes til at angive oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

ii)

Angivelse af et sortsnavn er kun mulig, hvis andelen af en sort i en sammenstikning som minimum er 5 %. I så fald skal sortsnavnet stå med en skriftstørrelse, der ikke er større end 50 % af den skriftstørrelse, der anvendes til at angive oprindelsesbetegnelsen.

| c) | Det anbefales at anbringe Mátra-vinområdets logo på etiketten. Minimumsdimensioner: 1,5 × 1,5 cm. |
| --- | --- |

c)

Det anbefales at anbringe Mátra-vinområdets logo på etiketten. Minimumsdimensioner: 1,5 × 1,5 cm.

Regler vedrørende betegnelser (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område.

Beskrivelse af betingelsen:

| d) | Regler om angivelse af mindre geografiske enheder:






  i) | Det er udelukkende muligt at angive navnet på et mindre geografisk område (herunder en kommune eller et sted) på etiketten, hvis 100 % af produktet er fremstillet inden for dette mindre geografiske område eller sted. Stednavnet kan kun anføres sammen med oprindelsesbetegnelsen »Mátra« og kommunens navn. |
| --- | --- | --- |

d)

Regler om angivelse af mindre geografiske enheder:

i)

Det er udelukkende muligt at angive navnet på et mindre geografisk område (herunder en kommune eller et sted) på etiketten, hvis 100 % af produktet er fremstillet inden for dette mindre geografiske område eller sted. Stednavnet kan kun anføres sammen med oprindelsesbetegnelsen »Mátra« og kommunens navn.

| ii) | Navne på kommuner, som kan angives: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót og Veresegyház. Afgrænsning: administrative grænser |
| --- | --- |

ii)

Navne på kommuner, som kan angives: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót og Veresegyház. Afgrænsning: administrative grænser

| iii) | Følgende lokalitetsnavne kan angives: Se bilag 1. Afgrænsning: Se kort. |
| --- | --- |

iii)

Følgende lokalitetsnavne kan angives: Se bilag 1. Afgrænsning: Se kort.

Regler vedrørende betegnelser (3)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, hvis dette er bestemt af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

| f) | Andre begrænsede udtryk, der kan angives:






  — | »barrique«, »barrique-ban erjesztett« [lagret på fad] eller »hordóban erjesztett« [lagret i tønde], »barrique-ban érlelt« [modnet på fad] eller »hordóban érlelt« [modnet i tønde]: Alle typer vin |
| --- | --- | --- |

f)

Andre begrænsede udtryk, der kan angives:

—

»barrique«, »barrique-ban erjesztett« [lagret på fad] eller »hordóban erjesztett« [lagret i tønde], »barrique-ban érlelt« [modnet på fad] eller »hordóban érlelt« [modnet i tønde]: Alle typer vin

| — | »első szüret« [første høst], »virgin vintage« eller »szűztermés« [jomfruelig afgrøde]: hvid, rosé, rød, Muskotály [muscat], siller |
| --- | --- |

—

»első szüret« [første høst], »virgin vintage« eller »szűztermés« [jomfruelig afgrøde]: hvid, rosé, rød, Muskotály [muscat], siller

| — | »újbor« [ny vin] eller »primőr« [primeur]: hvid, rosé, rød, Muskotály [muscat], siller |
| --- | --- |

—

»újbor« [ny vin] eller »primőr« [primeur]: hvid, rosé, rød, Muskotály [muscat], siller

| — | »válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst]: alle vintyper, superior fehér [Superior hvid], Superior vörös [Superior rød] |
| --- | --- |

—

»válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst]: alle vintyper, superior fehér [Superior hvid], Superior vörös [Superior rød]

| — | »szűretlen« [ufiltreret]: hvid, rød, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer], superior fehér [Superior hvid], superior vörös [Superior rød] |
| --- | --- |

—

»szűretlen« [ufiltreret]: hvid, rød, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer], superior fehér [Superior hvid], superior vörös [Superior rød]

| — | »töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer]: hvid, Muskotály [Muscat], Siller, késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer] |
| --- | --- |

—

»töppedt szőlőből készült bor« [vin fremstillet af let tørrede druer]: hvid, Muskotály [Muscat], Siller, késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer]

| — | »isvin«: hvid, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer] |
| --- | --- |

—

»isvin«: hvid, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer]

| — | »Küvé« eller »cuvée«: alle vintyper, superior fehér [Superior hvid], Superior vörös [Superior rød] |
| --- | --- |

—

»Küvé« eller »cuvée«: alle vintyper, superior fehér [Superior hvid], Superior vörös [Superior rød]

| — | »Muzeális bor« [vin som museumsstykke]: hvid, rød, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer] |
| --- | --- |

—

»Muzeális bor« [vin som museumsstykke]: hvid, rød, Muskotály [Muscat], késői szüretelésű bor [vin af sent høstede druer]

| — | »főbor« [førsteklasses vin]: hvid, superior fehér [Superior hvid], superior vörös [Superior rød] |
| --- | --- |

—

»főbor« [førsteklasses vin]: hvid, superior fehér [Superior hvid], superior vörös [Superior rød]

Regler for præsentation

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område.

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Vin af sent høstede druer samt hvid og rød superior-vin må udelukkende markedsføres i flasker. Aftapningskravet gælder ikke for vin, der fremstilles af producenter i eget vinhus i produktionsområdet til indtagelse på stedet. Et andet kriterium er, at superior-vine kun må markedsføres i glasflasker med et serienummer på etiketten. |
| --- | --- |

a)

Vin af sent høstede druer samt hvid og rød superior-vin må udelukkende markedsføres i flasker. Aftapningskravet gælder ikke for vin, der fremstilles af producenter i eget vinhus i produktionsområdet til indtagelse på stedet. Et andet kriterium er, at superior-vine kun må markedsføres i glasflasker med et serienummer på etiketten.

| b) | Vinene skal emballeres af et anlæg, der er godkendt af vinmyndigheden, og som er registreret af Mátras vinkooperativråd (Mátrai Hegyközségi Tanács — MHT). |
| --- | --- |

b)

Vinene skal emballeres af et anlæg, der er godkendt af vinmyndigheden, og som er registreret af Mátras vinkooperativråd (Mátrai Hegyközségi Tanács — MHT).

| c) | Emballering må kun foretages uden for produktionsområdet, hvis der gives meddelelse herom 48 timer før. Meddelelsen skal gives til MHT. Emballeringen skal finde sted senest 90 dage efter, at vinen er fjernet fra produktionsområdet. |
| --- | --- |

c)

Emballering må kun foretages uden for produktionsområdet, hvis der gives meddelelse herom 48 timer før. Meddelelsen skal gives til MHT. Emballeringen skal finde sted senest 90 dage efter, at vinen er fjernet fra produktionsområdet.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

| a) | Forsendelse er mulig efter at have underrettet sekretæren for MHT. Den afsendende part skal mindst 48 timer før afsendelsen underrette sekretæren for MHT om følgende: drue-, most- og basisvinsort, oprindelses- og bestemmelsessted og den mængde, der skal forsendes (som kan defineres til inden for ca. ± 15 % af druemængden). |
| --- | --- |

a)

Forsendelse er mulig efter at have underrettet sekretæren for MHT. Den afsendende part skal mindst 48 timer før afsendelsen underrette sekretæren for MHT om følgende: drue-, most- og basisvinsort, oprindelses- og bestemmelsessted og den mængde, der skal forsendes (som kan defineres til inden for ca. ± 15 % af druemængden).

| b) | Produktionsområdet: Distrikterne Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom og Pest. |
| --- | --- |

b)

Produktionsområdet: Distrikterne Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom og Pest.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 8.6.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 190/46

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 190/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»ROOIBOS«/»RED BUSH«

EU-nr.: PDO-ZA-2427 — 21.8.2018

BOB (X) BGB ()

1.   Betegnelse(r)

»Rooibos«/»Red Bush«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Sydafrika

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Rooibos«/»Red Bush« kan kun bruges om tørrede blade og kviste af 100 % ren »Rooibos«/»Red Bush« af Aspalathus linearis, som er blevet dyrket eller høstet i naturen i det geografiske område, der er beskrevet i denne ansøgning.

»Rooibos«/»Red Bush« findes i to former: a) fermenterede og b) grønne (ikkefermenterede) tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis.

| a) | I formen fermenterede tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis har »Rooibos«/»Red Bush« en klar farve, som varierer fra lys brun over gul til skinnede teglrød. Den kan også have mindre stykker (af tørrede kviste) af en lysere farve blandet med resten af produktet. Vandindholdet i »Rooibos«/»Red Bush« er mindre end 10 %. |
| --- | --- |

a)

I formen fermenterede tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis har »Rooibos«/»Red Bush« en klar farve, som varierer fra lys brun over gul til skinnede teglrød. Den kan også have mindre stykker (af tørrede kviste) af en lysere farve blandet med resten af produktet. Vandindholdet i »Rooibos«/»Red Bush« er mindre end 10 %.

| b) | Grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush« er de ikkefermenterede tørrede blade og kviste af planten Aspalathus linearis. Der findes intet tegn på brunfarvning eller fermentering af grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush«. Grønne (ikkefermenterede) blade af »Rooibos«/»Red Bush« har en dominerende lys grøn farve, og der indgår rødligt brune, tynde kviste og hvide træagtige stykker. Vandindholdet i grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush« er mindre end 5 %. |
| --- | --- |

b)

Grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush« er de ikkefermenterede tørrede blade og kviste af planten Aspalathus linearis. Der findes intet tegn på brunfarvning eller fermentering af grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush«. Grønne (ikkefermenterede) blade af »Rooibos«/»Red Bush« har en dominerende lys grøn farve, og der indgår rødligt brune, tynde kviste og hvide træagtige stykker. Vandindholdet i grøn (ikkefermenteret) »Rooibos«/»Red Bush« er mindre end 5 %.

Aroma og smag af »Rooibos«/»Red Bush« bestemmes ved en sensorisk test foretaget af en uddannet smager. Aroma og smag kan variere mellem forskellige partier af »Rooibos«/»Red Bush«, men ved analyse af et stort sæt prøver har følgende aromaer kunnet fastslås at være til stede i »Rooibos«/»Red Bush« i varierende grad.

| Aroma | Sød | Honning |
| --- | --- | --- |
| Karamel |
| Frugtagtig | Citrusfrugter |
| Bær |
| Abrikossyltetøj |
| Træagtig | Buskagtig/kvistagtig |
| Røget/brændt |
| Blomsteragtig | Fynbos |
| Parfume |
| Krydret | Kanel |
| Smag og mundfornemmelse | Grundsmagsnuancer | Sød |
| Bitter |
| Syrlig |
| Mundfornemmelse | Blød og glat |
| Astringerende |

Aroma

Sød

Honning

Karamel

Frugtagtig

Citrusfrugter

Bær

Abrikossyltetøj

Træagtig

Buskagtig/kvistagtig

Røget/brændt

Blomsteragtig

Fynbos

Parfume

Krydret

Kanel

Smag og mundfornemmelse

Grundsmagsnuancer

Sød

Bitter

Syrlig

Mundfornemmelse

Blød og glat

Astringerende

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den eneste råvare til »Rooibos«/»Red Bush« er de friskhøstede blade og kviste af Aspalathus linearis.

Råvaren indeholder 0,02-1,16 % aspalathin og op til 0,4 % nothofagin.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Under fremstillingen af »Rooibos«/»Red Bush« skal følgende etaper finde sted i det afgrænsede geografiske område:

| a) | Frø af planten Aspalathus linearis indsamles af lokale frøsamlere, ofte fra myretuer. Frøsamlerne leverer så frøene til landbrugerne. Dette er en ældgammel tradition, som stadig følges i dag og er en afgørende del af Rooibos-dyrkningen, som den kendes i dag. |
| --- | --- |

a)

Frø af planten Aspalathus linearis indsamles af lokale frøsamlere, ofte fra myretuer. Frøsamlerne leverer så frøene til landbrugerne. Dette er en ældgammel tradition, som stadig følges i dag og er en afgørende del af Rooibos-dyrkningen, som den kendes i dag.

| b) | Den dyrkes kommercielt eller vokser vildt i naturen. |
| --- | --- |

b)

Den dyrkes kommercielt eller vokser vildt i naturen.

| c) | Den høstes på dyrkede marker (enten mekanisk eller manuelt) eller i naturen (kun manuelt). |
| --- | --- |

c)

Den høstes på dyrkede marker (enten mekanisk eller manuelt) eller i naturen (kun manuelt).

| d) | Den forarbejdes og tørres på et tørregulv. Tørregulvet kan være anlagt på eller uden for bedriften, men skal ligge inden for det afgrænsede område. |
| --- | --- |

d)

Den forarbejdes og tørres på et tørregulv. Tørregulvet kan være anlagt på eller uden for bedriften, men skal ligge inden for det afgrænsede område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Rooibos«/»Red Bush« må blandes med teer, infusioner og andre produkter, til konsum eller andre formål. Mærkningen af sådanne produkter skal overholde de regler, der er gældende for mærkning af produkter i det område, hvor produktet markedsføres.

Vejledende anses følgende for at være i overensstemmelse med anvendelsen af betegnelsen »Rooibos«/»Red Bush«:

| — | For at være mærket med betegnelsen »Rooibos«/»Red Bush« skal det færdige produkt indeholde 100 % tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis. |
| --- | --- |

—

For at være mærket med betegnelsen »Rooibos«/»Red Bush« skal det færdige produkt indeholde 100 % tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis.

| — | Hvis »Rooibos«/»Red Bush« blandes med et andet produkt, kan »Rooibos«/»Red Bush« angives som den primære benævnelse (»Rooibos«/»Red Bush« <<andet produkt>>), såfremt:






  — | »Rooibos«/»Red Bush« er hovedingrediens |
| --- | --- | --- |

—

Hvis »Rooibos«/»Red Bush« blandes med et andet produkt, kan »Rooibos«/»Red Bush« angives som den primære benævnelse (»Rooibos«/»Red Bush« <<andet produkt>>), såfremt:

—

»Rooibos«/»Red Bush« er hovedingrediens

| — | de nøjagtige andele fremgår af mærkningen/emballagen |
| --- | --- |

—

de nøjagtige andele fremgår af mærkningen/emballagen

| — | det færdige produkt stadig er genkendeligt som »Rooibos«/»Red Bush« som forklaret i beskrivelsen af produktet. |
| --- | --- |

—

det færdige produkt stadig er genkendeligt som »Rooibos«/»Red Bush« som forklaret i beskrivelsen af produktet.

| — | Hvis et andet produkt blandes med »Rooibos«/»Red Bush«, kan det kun benævnes »<<andet produkt>> og »Rooibos«/»Red Bush«-blanding« som beskrivelse, hvis det indeholder »Rooibos«/»Red Bush«, og såfremt:






  — | »Rooibos«/»Red Bush« giver produktet en tydelig karakter |
| --- | --- | --- |

—

Hvis et andet produkt blandes med »Rooibos«/»Red Bush«, kan det kun benævnes »<<andet produkt>> og »Rooibos«/»Red Bush«-blanding« som beskrivelse, hvis det indeholder »Rooibos«/»Red Bush«, og såfremt:

—

»Rooibos«/»Red Bush« giver produktet en tydelig karakter

| — | den nøjagtige andel af »Rooibos«/»Red Bush« fremgår af mærkningen/emballagen |
| --- | --- |

—

den nøjagtige andel af »Rooibos«/»Red Bush« fremgår af mærkningen/emballagen

| — | det produkt, der har den største andel, nævnes først på etiketten. |
| --- | --- |

—

det produkt, der har den største andel, nævnes først på etiketten.

| — | Te eller infusioner med smag af »Rooibos«/»Red Bush« ved hjælp af flydende smagsstoffer (»Rooibos«/»Red Bush«-smag) kan benævnes »Rooibos«/»Red Bush« <<flydende smagsstof>>, såfremt:






  — | »Rooibos«/»Red Bush« er hovedingrediens (efter vand) |
| --- | --- | --- |

—

Te eller infusioner med smag af »Rooibos«/»Red Bush« ved hjælp af flydende smagsstoffer (»Rooibos«/»Red Bush«-smag) kan benævnes »Rooibos«/»Red Bush« <<flydende smagsstof>>, såfremt:

—

»Rooibos«/»Red Bush« er hovedingrediens (efter vand)

| — | den nøjagtige andel af »Rooibos«/»Red Bush« fremgår af mærkningen/emballagen |
| --- | --- |

—

den nøjagtige andel af »Rooibos«/»Red Bush« fremgår af mærkningen/emballagen

| — | det færdige produkt stadig er genkendeligt som »Rooibos«/»Red Bush« som forklaret i beskrivelsen af produktet. |
| --- | --- |

—

det færdige produkt stadig er genkendeligt som »Rooibos«/»Red Bush« som forklaret i beskrivelsen af produktet.

| — | På andre produkter (f.eks. ekstrakter, sæber, creme, yoghurter, spiritus osv.) må der anføres »Rooibos«/»Red Bush« <<andet produkt>> i eller nær varemærket på det produkt, der indeholder »Rooibos«/»Red Bush«, og på mærkningen, emballagen eller reklamen for dette produkt, såfremt følgende betingelser er opfyldt:






  — | Produktet må ikke indeholde en sammenlignelig ingrediens, dvs. en ingrediens, som helt eller delvis kan erstatte »Rooibos«/»Red Bush«. |
| --- | --- | --- |

—

På andre produkter (f.eks. ekstrakter, sæber, creme, yoghurter, spiritus osv.) må der anføres »Rooibos«/»Red Bush« <<andet produkt>> i eller nær varemærket på det produkt, der indeholder »Rooibos«/»Red Bush«, og på mærkningen, emballagen eller reklamen for dette produkt, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

—

Produktet må ikke indeholde en sammenlignelig ingrediens, dvs. en ingrediens, som helt eller delvis kan erstatte »Rooibos«/»Red Bush«.

| — | »Rooibos«/»Red Bush« bør anvendes i tilstrækkelige mængder til at tilføre det pågældende produkt en afgørende egenskab. |
| --- | --- |

—

»Rooibos«/»Red Bush« bør anvendes i tilstrækkelige mængder til at tilføre det pågældende produkt en afgørende egenskab.

| — | »Rooibos«/»Red Bush«-indholdets andel af produktet bør ideelt set være angivet i eller nær varemærket på den pågældende fødevare eller i det mindste i ingredienslisten i direkte relation til de pågældende ingredienser. |
| --- | --- |

—

»Rooibos«/»Red Bush«-indholdets andel af produktet bør ideelt set være angivet i eller nær varemærket på den pågældende fødevare eller i det mindste i ingredienslisten i direkte relation til de pågældende ingredienser.

| — | Ord, forkortelser eller symboler, som ledsager den registrerede betegnelse i mærkningen, i eller nær varemærket eller i ingredienslisten for produktet, må ikke give det indtryk, at produktet i sig selv er registreret som BOB eller BGB. |
| --- | --- |

—

Ord, forkortelser eller symboler, som ledsager den registrerede betegnelse i mærkningen, i eller nær varemærket eller i ingredienslisten for produktet, må ikke give det indtryk, at produktet i sig selv er registreret som BOB eller BGB.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for produktion, tørring og fermentering af »Rooibos«/»Red Bush« er følgende:

| a) | I Vest-Kapprovinsen kommunerne Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof og Witzenberg. |
| --- | --- |

a)

I Vest-Kapprovinsen kommunerne Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof og Witzenberg.

| b) | I Nord-Kapprovinsen kommunen Hantam. |
| --- | --- |

b)

I Nord-Kapprovinsen kommunen Hantam.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Geografisk område

Smagen og den specifikke sammensætning af »Rooibos«/»Red Bush« hænger direkte sammen med klimaet på stedet, hvor den dyrkes: kolde, våde vintre, vækst om foråret og den tidlige sommerperiode og derefter modning og ophobning af polyfenoler, efterhånden som vejret bliver varmere og tørrere. Det følger heraf, at hvis Aspalathus linearis dyrkes i ethvert andet klima, får den ikke de samme egenskaber som »Rooibos«/»Red Bush« på grund af mindre ophobning af polyfenoler. For at forstå årsagssammenhængen er det vigtigt at forstå den måde, hvorpå Aspalathus linearis har tilpasset sig det enestående klima, jordbunden og geografien i dette område.

Det geografiske område, hvor »Rooibos«/»Red Bush« vokser naturligt, er kendt for sine varme, tørre somre og kolde våde vintre. Den 27. oktober 2015 blev der da også målt 48,3 °C i Vredendal, hvilket er den højeste temperatur i oktober måned, der nogensinde er målt på jorden. Nedbøren i dette område varierer fra 380 til 635 mm om året og falder overvejende i vintermånederne med lejlighedsvise byger tidligt på sommeren og sent om efteråret. De lange, varme sommermåneder er ekstremt tørre. Jordene i området er dannet af Taffelbjergssandstenskompleks, der har givet næringsfattige, grove, sandede jorde med en pH-værdi på 4,5-5,5. Taffelbjergssandsten består af primært kvartsholdig sandsten, der lejrede sig for 510-400 mio. år siden. Det er det hårdeste og mest erosionsbestandige lag i bjergmassivet Cape Supergroup.

»Rooibos«/»Red Bush« har udviklet en række enestående egenskaber (bl.a. bladenes form og overflade) for at tilpasse sig dette barske klima. Ud over et net af vandrette rødder lige under jordoverfladen, som kan udnytte selv sparsom nedbør, har planten en lang pælerod, som når så dybt som to meter og hjælper planten med at finde fugt og hente vand i de tørre sommermåneder. De vandrette rødder sætter planten i stand til at trække mere fosfor ud af jordbunden, som er blandt de mest fosforfattige i verden.

En af de største hemmeligheder bag »Rooibos«/»Red Bush«-plantens tilpasning til dette barske klima findes i dens symbiose med de kvælstofbindende bakterier på dens rødder. Som andre bælgplanter har Aspalathus linearis bakterier på rødderne, som konverterer kvælstofdioxid til biologisk nyttig ammoniak i en proces, der kaldes kvælstofbinding. Planten absorberer og udnytter kvælstoffet mod at give bakterierne næring. Denne proces er fælles for alle bælgplanter, men det unikke ved Aspalathus linearis er, at de hjemmehørende bakterier bradyrhizobia er naturligt syretolerante, og planten har en vis evne til at modificere sin pH-værdi i rhizosfæren for at fremme den symbiotiske etablering og næringstilførslen til planter, der vokser i denne ellers ufrugtbare, sure jord. Det fremgår af litteraturen, at meget få symbioser kan tåle så sure jorde og voldsomt næringsstress og samtidig binde store mængder kvælstof som i tilfældet med Aspalathus linearis.

Producenter af »Rooibos«/»Red Bush« har draget nytte af de varme og tørre somre til at tørre det høstede materiale naturligt. »Rooibos«/»Red Bush« høstes hvert år i de varme sommermåneder og soltørres umiddelbart efter høsten. Den skarpe sol og fraværet af regn muliggør naturlig tørring af »Rooibos«/»Red Bush« og optimal styring af fermenteringsprocessen.

Den menneskelige faktor

Selv om Cape Floral Region (med dens særlige »fynbos«-vegetation) er den mindste af de seks floraprovinser i verden, er det den mest mangfoldige, og det er et af de mest specielle steder i verden med hensyn til mangfoldighed, tæthed og antal endemiske plantearter. Aspalathus linearis er imidlertid en af et lille antal planter, som har gennemført en vellykket overgang fra vild plante til dyrket afgrøde, og er en af de forholdsvis få økonomisk vigtige fynbos-planter hidtil, takket være menneskelig indgriben.

For næsten 250 år siden berettede den svenske botaniker Carl Thunberg, at han under sine rejser i Afrika i 1772 stødte på lokale indbyggere og observerede, at de anvendte »Rooibos«/»Red Bush« som en drik. Blade og kviste af »Rooibos«/»Red Bush« blev indsamlet i bjergene og bundtet i hessianposer, som blev fragtet ned ad de stejle skrænter på æselryg. De basale metoder til forarbejdning af »Rooibos«/»Red Bush«, som stadig anvendes i dag (først skæres og kvases blade og kviste af »Rooibos«/»Red Bush«, hvorefter teen »sveder« eller fermenterer i bunker og til sidst spredes ud for at tørre i solen), blev udviklet dengang.

Omkring 1930 blev en lokal læge og naturelsker fra Clanwilliam, Le Fras Nortier, interesseret i »vild busk-te« og begyndte at eksperimentere med »Rooibos«/»Red Bush«. Det var vanskeligt at finde frø af »Rooibos«/»Red Bush« (som er ekstremt små), og Nortier bad de lokale, hvoraf nogle var hans patienter, om at lede efter frø i de sandede jorde og indsamle dem til ham. En khoikhoi-kvinde bragte ham en tændstikæske fyldt med frø, og siden blev Nortier bekendt med hendes hemmelighed. Kvinden fulgte efter myrer, som trak frø af »Rooibos«/»Red Bush« til deres tue. Dernæst rodede hun i tuen for at indsamle frøene, idet hun altid efterlod nogle, så myrerne kunne overleve. Denne indsamlingsmetode bruges stadig af nogle frøsamlere.

Nortier søgte en måde at formere frøene på og opdagede, at de kun ville spire, hvis de revnede først — ligesom ved en naturbrand. Nortier dyrkede de første planter på bedriften Klein Kliphuis nær Clanwilliam. Han fandt ud af, at frøene skulle sås i januar, og at det bedste tidspunkt at plante de bittesmå kimplanter ud er lige efter et kraftigt regnvejr, når der er mere regn på vej. Nortier inspirerede og tilskyndede også lokale landbrugere til at påbegynde dyrkning af »Rooibos«/»Red Bush«.

Disse metoder til frøindsamling og affedtning af frøene bruges stadig i dag, og Aspalathus linearis produceres ved jordbrug i tørre områder (dry farming), da planten har tilpasset sig til tørre, varme somre. Disse miljømæssige forhold påvirker den kemiske sammensætning af »Rooibos«/»Red Bush«, navnlig mængden og typen af polyfenoler i det færdige produkt. »Rooibos«/»Red Bush«-producenter har tilpasset deres arealforvaltning og dyrkningsmetoder til de barske forhold i denne region. F.eks. må der ikke bruges ild til at rydde områder til dyrkning, da det ødelægger jordbundens organiske indhold. Endvidere spiller dækafgrøder en vigtig rolle under de forskellige faser af dyrkningsprocessen, og minimal eller bevarende jordbearbejdning er almindelig praksis.

Høsten foregår i de tørre sommermåneder fra november til maj, og 20 % af plantematerialet skal blive siddende på planten. Det friskhøstede materiale skal nå frem til tørregulvet inden 72 timer efter høsten, og der anvendes en skæremaskine til at reducere kviste og blade til en længde på 1-10 mm. Til fermenteret »Rooibos«/»Red Bush« lægges det friskskårne materiale derefter ud i solen i lange kamme på tørregulvet, som er støbt i cement eller består af klippegrund. Kammene vædes, bladene kvases, og kammene vendes med regelmæssige mellemrum, indtil konsistensen er rigtig, hvorefter materialet bredes tyndt ud over hele tørregulvet for at tørre. Til ikkefermenteret (grøn) »Rooibos«/»Red Bush« bredes blade og kviste tyndt ud på tørregulvet straks efter at være skåret i længder af 1-10 mm.

Processen på tørregulvet beskrives ofte som en kunstart og er en af de mest kritiske etaper i »Rooibos«/»Red Bush«-produktionsprocessen, hvortil der kræves specifik viden og ekspertise. Teproducenten iagttager nøje teens farve, tekstur og fugtighed, indtil den ønskede sæbeagtige fornemmelse er opnået. En typisk metode er at tage en håndfuld våd, kvaset te og klemme den sammen med knyttet hånd, og hvis vandindholdet er korrekt, pibler der saft ud mellem fingrene.

Sagkyndige bedømmere vurderer kvaliteten af »Rooibos«/»Red Bush« i henhold til en række faktorer, herunder farven på de tørrede blade, der har trukket i vand, intensiteten, farven og klarheden i infusionen samt aromaen og smagen. Paneler af uddannede smagere bruges til at bedømme smag og aroma. Der er blevet udviklet et smagshjul, som er et værdifuldt værktøj til kommunikation om »Rooibos«/»Red Bush« mellem producenterne heraf, forarbejdningsvirksomhederne, de sagkyndige bedømmere, afsætningsvirksomhederne, aromaproducenterne, importørerne og forbrugerne. Til hjælp ved fortolkningen af deskriptorerne er der også udarbejdet et foreløbigt sensorisk opslagsværk over nogle af deskriptorerne.

Produktets egenart

De enestående sensoriske egenskaber (eller aroma og mundfornemmelse) af »Rooibos«/»Red Bush« har 27 beskrivende attributter. De 20 aroma- og 7 smags- og mundfornemmelsesdeskriptorer bygger på en analyse af et stort sæt prøver og indfanger det sensoriske fingeraftryk af »Rooibos«/»Red Bush«.

Disse enestående sensoriske egenskaber hos »Rooibos«/»Red Bush« kan tilskrives den komplekse fenolkemi i Aspalathus linearis. Flavonoidsammensætningen i »Rooibos«/»Red Bush« er enestående derved, at den indeholder aspalathin og aspalalinin samt de sjældne forbindelser nothofagin og enolisk glykocid af phenylpyrodruesyre. Mens de fleste flavonoider er allestedsnærværende i planteriget, er aspalathin hidtil kun fundet i Aspalathus linearis og har herved skabt denne plantes enestående sensoriske egenskaber.

Det blev anført i forrige afsnit, at anvendelsen af tørrede blade og kviste af »Rooibos«/»Red Bush« til brygning af te blev dokumenteret første gang for næsten 250 år siden. Siden da har dens frugtagtige, søde smag med et koffeinfrit lavt tanninindhold gjort den til et kulturelt symbol på Sydafrika. Undersøgelser gennemført i 2005 viste, at »Rooibos«/»Red Bush«-te var en af de ti hyppigst forbrugte fødevarer i en uformel bosættelse i Sydafrika.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---