# Euroopa Liidu C 171/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 171 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik19. mai 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 171

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik19. mai 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 171/01 | Komisjoni teatis — Suunised meditsiiniseadmeid käsitlevate kogu liitu hõlmavate erandite vastuvõtmise kohta kooskõlas määruse (EL) 2017/745 artikliga 59 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 171/01

Komisjoni teatis — Suunised meditsiiniseadmeid käsitlevate kogu liitu hõlmavate erandite vastuvõtmise kohta kooskõlas määruse (EL) 2017/745 artikliga 59

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 171/02 | Euro vahetuskurss — 18. mai 2020 | 5 |
| 2020/C 171/03 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2020 / 1. juunist 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1. )) | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 171/04 | Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 ) | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 171/02

Euro vahetuskurss — 18. mai 2020

5

2020/C 171/03

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2020 / 1. juunist 2020
  (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1. ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1. ))

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 171/04

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 )

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 ( ELT L 210, 31.7.2006, lk 19 )

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 171/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9844 – Société Générale / Mitsubishi / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 171/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9839 – VGRD / Auto Wichert Assets) (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 171/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2020/C 171/08 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 22 |
| 2020/C 171/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 26 |
| 2020/C 171/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 29 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 171/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9844 – Société Générale / Mitsubishi / JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2020/C 171/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9839 – VGRD / Auto Wichert Assets) (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 171/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

2020/C 171/08

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

22

2020/C 171/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

26

2020/C 171/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/1

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised meditsiiniseadmeid käsitlevate kogu liitu hõlmavate erandite vastuvõtmise kohta kooskõlas määruse (EL) 2017/745 artikliga 59

(2020/C 171/01)

1.   Taust

Meditsiiniseadmeid käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/745 võeti vastu 5. aprillil 2017 (1). Selle uue õigusraamistikuga kehtestatakse meditsiiniseadmete kvaliteedile ja ohutusele kõrged nõudmised ning selle eesmärk on tagada siseturu tõrgeteta toimimine.

Euroopa Parlament ja nõukogu juhindusid COVID-19 pandeemiale reageerides vajadusest tagada patsientide tervis ja ohutus ning võtsid komisjoni ettepaneku põhjal 23. aprillil 2020. aastal vastu määruse (EL) 2020/561, (2) millega lükatakse määruse (EL) 2017/745 kohaldamise alguskuupäev ühe aasta võrra edasi, s.o 26. maile 2021. Määrusega (EL) 2020/561 lükatakse samuti edasi sätte kohaldamine, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/385/EMÜ aktiivsete siirdatavate meditsiiniseadmete kohta (3) ja nõukogu direktiiv 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (4).

Nii direktiividega 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ kui ka määrusega (EL) 2017/745 antakse riiklikele pädevatele asutustele õigus nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta turule sellised meditsiiniseadmed, mille suhtes ei ole läbi viidud asjakohast vastavushindamist, kuid mille kasutamine on rahvatervise ning patsientide ohutuse või tervise huvides (edaspidi „riiklik erand“).

Määrusega (EL) 2017/745 antakse komisjonile volitused erakorralistel juhtudel laiendada piiratud ajaks riikliku erandi kehtivuse ulatust liidu territooriumile („kogu liitu hõlmav erand“). Kogu liitu hõlmavaid erandeid tuleks käsitada viimase abinõuna, mida tuleks kaaluda üksnes erandjuhtudel, et tagada patsiendi ohutus või tervis või kaitsta rahvatervist. Meede võimaldab komisjonil ja liikmesriikidel tõhusalt tegeleda elutähtsate meditsiiniseadmete võimaliku nappusega kogu liidus.

Käesolevates suunistes esitatakse teavet kõnealuste kogu liitu hõlmavate erandite vastuvõtmise kohta, eelkõige kriteeriumide kohta, mida komisjon võtab arvesse, et teha kindlaks, kas riikliku erandi laiendamine kogu liidu territooriumile on konkreetse meditsiiniseadme puhul vajalik ja põhjendatud. Käesolevas dokumendis esitatakse ka teavet vastuvõtmise menetluse ja üldtingimuste kohta, mille komisjon peaks rakendusaktidega kehtestama kogu liitu hõlmavate erandite jaoks.

2.   Õiguslik alus

Määruse (EL) 2017/745 artiklis 59 on sätestatud, et riiklikud pädevad asutused võivad nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral lubada lasta asjaomase liikmesriigi territooriumil turule ja võtta seal kasutusele teatava seadme, mille suhtes ei ole läbi viidud määruse (EL) 2017/745 artiklis 52 või ajavahemikul 24. aprillist 2020 kuni 25. maini 2021 direktiivi 90/385/EMÜ artikli 9 lõigetes 1 ja 2 või direktiivi 93/42/EMÜ artikli 11 lõigetes 1–6 osutatud vastavushindamismenetlusi, kuid mille kasutamine on rahvatervise ning patsientide ohutuse või tervise huvides (5).

Vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 59 lõikele 2 teatavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõikidest meditsiiniseadmete suhtes tehtud riiklikest eranditest. Komisjon loob selle protsessi hõlbustamiseks ja liikmesriikide vahelise koordineerimise tugevdamiseks keskse andmebaasi (6) ning haldab seda, võimaldades riiklikel pädevatel asutustel jagada komisjoniga ja teiste liikmesriikidega teavet erandite kohta, mille nad on kehtestanud.

Õiguslikku kohustust teavitada komisjoni ja teisi liikmesriike nendest riiklikest eranditest, mis on tehtud enne 24. aprilli 2020, ei ole. Artikli 59 lõike 2 teises lõigus on siiski sätestatud, et liikmesriigid võivad teavitada komisjoni, et riiklikke erandeid saaks kaaluda kogu liitu hõlmavate erandite vastuvõtmise eesmärgil. Sellisel juhul tuleks riikidelt saadud teavitused sisestada eespool nimetatud kesksesse andmebaasi.

Vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 59 lõikele 3 võib komisjon erakorralistel juhtudel, mis on seotud rahvatervise või patsientide ohutuse või tervisega, laiendada rakendusaktiga piiratud ajaks liidu territooriumile liikmesriigi tehtud erandit, mis on kooskõlas eespool nimetatud sätetega, ning sätestada seadme turule laskmise ja kasutuselevõtu tingimused. Komisjon võib võtta kogu liitu hõlmavaid erandeid vastu üksnes vastavalt siseriiklikele eranditele, millest liikmesriik on komisjoni teavitanud.

3.   Üldnõuded

Komisjon konsulteerib kogu liitu hõlmava erandi vastuvõtmise kaalumisel kõigepealt määruse (EL) 2017/745 alusel loodud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma vahendusel liikmesriikidega, et teha kindlaks, kas konkreetse meditsiiniseadme suhtes tehtud riiklik erand, millest on teavitatud, võiks olla liidu jaoks asjakohane.

Kui on kindlaks tehtud, et see võib olla liidu seisukohast asjakohane, hindab komisjon teises etapis seda, kas alajaos A osutatud menetlusnõuded on täidetud. Kolmandas etapis otsustab komisjon alajaos B osutatud nõuetele tuginedes, kas kogu liitu hõlmava erandi vastuvõtmine oleks käesoleval juhul nõuetekohaselt põhjendatud.

A.   Menetlusnõuded

| 1. | Kõnealuse meditsiiniseadme suhtes on tehtud vähemalt üks riiklik erand ja komisjoni on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

1.

Kõnealuse meditsiiniseadme suhtes on tehtud vähemalt üks riiklik erand ja komisjoni on sellest teavitatud.

| 2. | Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele esitatud täielik põhjendus, millele tuginedes selline riiklik erand tehti. |
| --- | --- |

2.

Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele esitatud täielik põhjendus, millele tuginedes selline riiklik erand tehti.

| 3. | Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele tehtud kättesaadavaks selle erandi sisu, sealhulgas kehtivusaeg, eritingimused või -nõuded ning järelevalve- ja seiretoimingute tulemused. |
| --- | --- |

3.

Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele tehtud kättesaadavaks selle erandi sisu, sealhulgas kehtivusaeg, eritingimused või -nõuded ning järelevalve- ja seiretoimingute tulemused.

| 4. | Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on selgelt kindlaks määratud meditsiiniseade, mille suhtes erand on tehtud, sealhulgas on esitatud seadme kirjeldus, sihtotstarve ja tootja andmed. |
| --- | --- |

4.

Iga riikliku erandi puhul, millest on teavitatud, on selgelt kindlaks määratud meditsiiniseade, mille suhtes erand on tehtud, sealhulgas on esitatud seadme kirjeldus, sihtotstarve ja tootja andmed.

| 5. | Komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele on tehtud kättesaadavaks kõik tootja(te) esitatud (tehnilised) dokumendid meditsiiniseadmete kohta, mille suhtes on tehtud riiklik(ud) erand(id), samuti riikliku pädeva asutuse hinnang nimetatud dokumentidele. |
| --- | --- |

5.

Komisjonile ja kõigile teistele liikmesriikidele on tehtud kättesaadavaks kõik tootja(te) esitatud (tehnilised) dokumendid meditsiiniseadmete kohta, mille suhtes on tehtud riiklik(ud) erand(id), samuti riikliku pädeva asutuse hinnang nimetatud dokumentidele.

B.   Nõuetekohane põhjendus

| 1. | Alajaos A osutatud dokumentatsioon näitab, et tootja on teinud seda, mida temalt võib põhjendatult eeldada vastavushindamise viivitusteta lõpuleviimiseks või juhul, kui see on asjakohane, on olemas piisavalt tõendeid selle kohta, et tootjal on erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu olnud takistusi vastavushindamise läbiviimiseks või algatamiseks. |
| --- | --- |

1.

Alajaos A osutatud dokumentatsioon näitab, et tootja on teinud seda, mida temalt võib põhjendatult eeldada vastavushindamise viivitusteta lõpuleviimiseks või juhul, kui see on asjakohane, on olemas piisavalt tõendeid selle kohta, et tootjal on erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu olnud takistusi vastavushindamise läbiviimiseks või algatamiseks.

| 2. | Asjaomased meditsiiniseadmed (7) on rahvatervise või patsientide ohutuse või tervise seisukohast elutähtsad. |
| --- | --- |

2.

Asjaomased meditsiiniseadmed (7) on rahvatervise või patsientide ohutuse või tervise seisukohast elutähtsad.

| 3. | Sobivaid asendavaid seadmeid ei ole. |
| --- | --- |

3.

Sobivaid asendavaid seadmeid ei ole.

| 4. | Kui see on asjakohane, siis seadme eelmiste põlvkondade või sarnaste omadustega seadmete puhul ei ole tehnilises toimikus ega järelevalve või turustamisjärgse järelevalve toimingute raames tehtud märkusi selle kohta, et seade võib olla kahjulik patsientide tervisele või ohutusele või rahvatervisele. |
| --- | --- |

4.

Kui see on asjakohane, siis seadme eelmiste põlvkondade või sarnaste omadustega seadmete puhul ei ole tehnilises toimikus ega järelevalve või turustamisjärgse järelevalve toimingute raames tehtud märkusi selle kohta, et seade võib olla kahjulik patsientide tervisele või ohutusele või rahvatervisele.

| 5. | Kõik riiklikud erandid, millest on teavitatud, on ajutised ning neil on piiratud kehtivusaeg, mille pikkust võib põhjendatult eeldada kas kohaldatava vastavushindamismenetluse lõpuleviimiseks või patsiendi ohutuse või tervise või rahvatervise kaitse tagamiseks. |
| --- | --- |

5.

Kõik riiklikud erandid, millest on teavitatud, on ajutised ning neil on piiratud kehtivusaeg, mille pikkust võib põhjendatult eeldada kas kohaldatava vastavushindamismenetluse lõpuleviimiseks või patsiendi ohutuse või tervise või rahvatervise kaitse tagamiseks.

| 6. | Riikliku erandi (riiklike erandite), millest on teavitatud, kehtivuse laiendamine kogu liitu hõlmavaks erandiks on liidu mõistes selgelt asjakohane. |
| --- | --- |

6.

Riikliku erandi (riiklike erandite), millest on teavitatud, kehtivuse laiendamine kogu liitu hõlmavaks erandiks on liidu mõistes selgelt asjakohane.

Alajao B punktides 1–5 osutatud teave on vajalik selleks, et komisjon saaks hinnata, kas kogu liitu hõlmava erandi vastuvõtmine oleks nõuetekohaselt põhjendatud. Asjakohased täiendavad dokumendid lisatakse teabele, mis seoses vastava riikliku erandiga algselt komisjonile esitati. Need sisaldavad eelkõige järgmist teavet:

| a) | selgitus, miks vastavushindamist ei ole enne turule laskmist alustatud või lõpule viidud; selgitus, miks meditsiiniseadme kasutamine on elutähtis; üksikasjalik kava selle kohta, kuidas tagada seadme vastavus või turult kõrvaldamine pärast ajutise erandi kehtivuse lõppemist; |
| --- | --- |

a)

selgitus, miks vastavushindamist ei ole enne turule laskmist alustatud või lõpule viidud; selgitus, miks meditsiiniseadme kasutamine on elutähtis; üksikasjalik kava selle kohta, kuidas tagada seadme vastavus või turult kõrvaldamine pärast ajutise erandi kehtivuse lõppemist;

| b) | selgitusele, miks meditsiiniseadme kasutamine on asjaomases liikmesriigis elutähtis, tuleb lisada tervishoiuasutus(t)e põhjendus(ed), sealhulgas ka põhjused, miks seadet ei saa asendada. |
| --- | --- |

b)

selgitusele, miks meditsiiniseadme kasutamine on asjaomases liikmesriigis elutähtis, tuleb lisada tervishoiuasutus(t)e põhjendus(ed), sealhulgas ka põhjused, miks seadet ei saa asendada.

Alajao B punkti 6 raames kavatseb komisjon konsulteerida liikmesriikidega meditsiiniseadmete koordineerimisrühma vahendusel. Komisjon teeb meditsiiniseadmete koordineerimisrühmalt saadud tagasiside alusel järelduse, kas riikliku erandi laiendamine on liidu huvides.

4.   Vastuvõtmise protsess

Komisjon teeb järelduse kogu liitu hõlmava erandi vastuvõtmise vajaduse kohta teabe põhjal, millele on viidatud 3. jao alajagudes A ja B. See on vajalik patsientide ohutuse või tervise või rahvatervise kaitse tagamiseks, kindlustades samal ajal siseturu sujuva toimimise.

Vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 59 lõike 3 esimesele lõigule kehtestab komisjon rakendusaktidega kogu liitu hõlmavad erandid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (8) sätestatud kontrollimenetlusega.

Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu seoses inimeste tervise ja ohutusega võtab komisjon vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 59 lõike 3 teisele lõigule vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid ilma neid eelnevalt asjaomasele komiteemenetluse komiteele esitamata, vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 8 koostoimes artikliga 5. Sellisel juhul esitab komisjon hiljemalt 14 päeva pärast rakendusakti vastuvõtmist selle akti asjaomasele komiteele, et saada selle arvamus, milles võetakse arvesse 3. jaos osutatud teavet. Kui komitee esitab negatiivse arvamuse, tunnistab komisjon rakendusakti viivitamata kehtetuks.

5.   Üldtingimused

Komisjon peab vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 59 lõikele 3 kehtestama vastuvõetava rakendusaktiga kogu liitu hõlmava erandi tingimused. Nende tingimuste kehtestamisel tugineb komisjon oma otsuses eelkõige 3. jao alajao A kohaselt esitatud teabele. Komisjon võib arvesse võtta ka muid talle esitatud märkusi, näiteks meditsiiniseadmete koordineerimisrühmas osalevate liikmesriikide märkusi.

Kogu liitu hõlmavate eranditega võib kehtestada meditsiiniseadme ajutisele turulelaskmisele rangemad tingimused kui need, mis on kehtestatud seadme suhtes juba kehtivate riiklike eranditega. Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik kehtestada riiklike meetmetega rangemaid tingimusi kui need, mis on sätestatud kogu liitu hõlmavate eranditega. Sellistel juhtudel peaksid rangemad tingimused olema ülimuslikud.

Kogu liitu hõlmavad erandid peaksid olema jõus kuni kuus kuud, kui ei ole otsustatud teisiti. Mis tahes olulised muutused seoses 3. jaos osutatud asjaolude või teabega või muu komisjonile või liikmesriikidele eelkõige turujärelevalve kaudu kättesaadava teabega peaksid andma aluse kogu liitu hõlmava erandi ja selle tingimuste ümberhindamiseks. Sellisel juhul võib komisjon teha ettepaneku kogu liitu hõlmavat erandit kehtestavat rakendusakti muuta või vajaduse korral see kehtetuks tunnistada. Selle menetluse käigus konsulteeritakse meditsiiniseadmete koordineerimisrühmas osalevate liikmesriikidega.

---

(1)  ELT L 117, 5.5.2017, lk 1.

(2)  ELT L 130, 24.4.2020, lk 18.

(3)  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

(4)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

(5)  Määruse (EL) 2020/561 artikli 1 lõike 8 punktis iv on sätestatud, et määruse (EL) 2017/745 artiklit 59 kohaldatakse alates 24. aprillist 2020.

(6)  Keskse andmebaasi teenus põhineb riiklike haldusasutuste, ettevõtete ja kodanike suhtlus- ja teabekeskusel (CIRCABC).

(7)  Meditsiiniseadmed tehakse kindlaks näiteks teavitatud asutuse väljaantud sertifikaadi numbri alusel ja/või sellise sertifikaadiga hõlmatud teatava seadmekategooria või -rühma alusel.

(8)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/5

---

Euro vahetuskurss (1)

18. mai 2020

(2020/C 171/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0832 |
| JPY | Jaapani jeen | 116,31 |
| DKK | Taani kroon | 7,4548 |
| GBP | Inglise nael | 0,89153 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6103 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0521 |
| ISK | Islandi kroon | 157,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,9663 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,610 |
| HUF | Ungari forint | 353,39 |
| PLN | Poola zlott | 4,5596 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8388 |
| TRY | Türgi liir | 7,4276 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6736 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5202 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3964 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8096 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5426 |
| KRW | Korea vonn | 1 332,42 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,8913 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7068 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5580 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 077,45 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7320 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,102 |
| RUB | Vene rubla | 78,9080 |
| THB | Tai baat | 34,684 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,2701 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,6337 |
| INR | India ruupia | 82,1435 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0832

JPY

Jaapani jeen

116,31

DKK

Taani kroon

7,4548

GBP

Inglise nael

0,89153

SEK

Rootsi kroon

10,6103

CHF

Šveitsi frank

1,0521

ISK

Islandi kroon

157,10

NOK

Norra kroon

10,9663

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,610

HUF

Ungari forint

353,39

PLN

Poola zlott

4,5596

RON

Rumeenia leu

4,8388

TRY

Türgi liir

7,4276

AUD

Austraalia dollar

1,6736

CAD

Kanada dollar

1,5202

HKD

Hongkongi dollar

8,3964

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8096

SGD

Singapuri dollar

1,5426

KRW

Korea vonn

1 332,42

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,8913

CNY

Hiina jüaan

7,7068

HRK

Horvaatia kuna

7,5580

IDR

Indoneesia ruupia

16 077,45

MYR

Malaisia ringit

4,7320

PHP

Filipiini peeso

55,102

RUB

Vene rubla

78,9080

THB

Tai baat

34,684

BRL

Brasiilia reaal

6,2701

MXN

Mehhiko peeso

25,6337

INR

India ruupia

82,1435

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/6

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. maist 2020 / 1. juunist 2020

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.))

(2020/C 171/03)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 83, 13.3.2020, lk 5..

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2020 | ... | –0,22 | –0,22 | 0,00 | –0,22 | 1,77 | –0,22 | 0,05 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | 0,26 | 0,78 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | –0,22 | 1,35 | –0,22 | 3,21 | 0,32 | –0,22 | –0,22 | 0,94 |
| 1.5.2020 | 31.5.2020 | –0,31 | –0,31 | 0,00 | –0,31 | 2,25 | –0,31 | –0,05 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 0,26 | 0,52 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 1,84 | –0,31 | 3,21 | 0,26 | –0,31 | –0,31 | 0,94 |
| 1.4.2020 | 30.4.2020 | –0,31 | –0,31 | 0,00 | –0,31 | 2,25 | –0,31 | –0,05 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 0,26 | 0,40 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 1,84 | –0,31 | 3,21 | 0,26 | –0,31 | –0,31 | 0,94 |
| 1.3.2020 | 31.3.2020 | –0,31 | –0,31 | 0,00 | –0,31 | 2,25 | –0,31 | –0,05 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 0,26 | 0,30 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 1,84 | –0,31 | 3,21 | 0,26 | –0,31 | –0,31 | 0,94 |
| 1.2.2020 | 29.2.2020 | –0,31 | –0,31 | 0,00 | –0,31 | 2,25 | –0,31 | –0,07 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 0,26 | 0,30 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 1,84 | –0,31 | 3,21 | 0,18 | –0,31 | –0,31 | 0,94 |
| 1.1.2020 | 31.1.2020 | –0,31 | –0,31 | 0,00 | –0,31 | 2,25 | –0,31 | –0,12 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 0,26 | 0,30 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | –0,31 | 1,84 | –0,31 | 3,21 | 0,11 | –0,31 | –0,31 | 0,94 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2020

...

–0,22

–0,22

0,00

–0,22

1,77

–0,22

0,05

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

0,26

0,78

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

–0,22

1,35

–0,22

3,21

0,32

–0,22

–0,22

0,94

1.5.2020

31.5.2020

–0,31

–0,31

0,00

–0,31

2,25

–0,31

–0,05

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

0,26

0,52

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

1,84

–0,31

3,21

0,26

–0,31

–0,31

0,94

1.4.2020

30.4.2020

–0,31

–0,31

0,00

–0,31

2,25

–0,31

–0,05

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

0,26

0,40

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

1,84

–0,31

3,21

0,26

–0,31

–0,31

0,94

1.3.2020

31.3.2020

–0,31

–0,31

0,00

–0,31

2,25

–0,31

–0,05

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

0,26

0,30

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

1,84

–0,31

3,21

0,26

–0,31

–0,31

0,94

1.2.2020

29.2.2020

–0,31

–0,31

0,00

–0,31

2,25

–0,31

–0,07

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

0,26

0,30

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

1,84

–0,31

3,21

0,18

–0,31

–0,31

0,94

1.1.2020

31.1.2020

–0,31

–0,31

0,00

–0,31

2,25

–0,31

–0,12

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

0,26

0,30

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

–0,31

1,84

–0,31

3,21

0,11

–0,31

–0,31

0,94

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/7

---

Artikli 5 lõike 2 kohaselt esitatav teave

Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) asutamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 19)

(2020/C 171/04)

I.1)   Nimi, aadress ja kontaktandmed

Registreeritud nimi: EVTZ Eurodistrict Region Freiburg – Centre et Sud Alsace

Registrijärgne asukoht: Ile du Rhin, 68600 Vogelgrun, Prantsusmaa

Kontaktisik: Silke Tebel-Haas

Rühmituse internetiaadress: www.eurodistrict-freiburg-alsace.eu

I.2)   Rühmituse kestus

Rühmituse kestus: piiramatu

Registreerimise kuupäev: 14.4.2020

Avaldamise kuupäev: 6.5.2020

II.   EESMÄRGID

Rühmituse Eurodistrict Region Freiburg – Centre et Sud Alsace eesmärk on tugevdada piiriülest koostööd, et luua geograafilise identiteediga piiriülene piirkond ja seda edasi arendada. ETKR/GECT tegutseb eelkõige järgmistes valdkondades, kui kavandatud eesmärkidel on piiriülene mõõde: liikuvus, tööturg, õpilaste ja kodanike kohtumised, sport ja kultuur, tervishoid, energeetika ja turism.

III.   TÄIENDAVAD ANDMED RÜHMITUSE NIME KOHTA

Nimi inglise keeles: EGTC Eurodistrict Region Freiburg – Centre et Sud Alsace

Nimi prantsuse keeles: GECT Eurodistrict Region Freiburg – Centre et Sud Alsace

IV.   LIIKMED

IV.1)   Rühmituse liikmete koguarv: 10

IV.2)   Rühmituse liikmete kodakondsus: Prantsusmaa ja Saksamaa

IV.3)   Teave liikmete kohta (1)

| Ametlik nimi: Landkreis Emmendingen |
| --- |
| Postiaadress: Bahnhofstraße 2–4, 79312 Emmendingen, Saksamaa |
| Internetiaadress: www.landkreis-emmendingen.de |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Landkreis Emmendingen

Postiaadress: Bahnhofstraße 2–4, 79312 Emmendingen, Saksamaa

Internetiaadress: www.landkreis-emmendingen.de

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- |
| Postiaadress: Stadtstraße 2, 79104, Freiburg, Saksamaa |
| Internetiaadress: www.breisgau-hochschwarzwald.de |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Landkreis Breisgau-Hochschwarzwald

Postiaadress: Stadtstraße 2, 79104, Freiburg, Saksamaa

Internetiaadress: www.breisgau-hochschwarzwald.de

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Stadt Freiburg |
| --- |
| Postiaadress: Rathausplatz 2–4, 79098 Freiburg, Saksamaa |
| Internetiaadress: www.freiburg.de |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Stadt Freiburg

Postiaadress: Rathausplatz 2–4, 79098 Freiburg, Saksamaa

Internetiaadress: www.freiburg.de

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Région Grand Est |
| --- |
| Postiaadress: Maison de la Région, 1, place Adrien Zeller, 67000 Strasbourg, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.grandest.fr |
| Liikme liik: piirkondlik omavalitsus |

Ametlik nimi: Région Grand Est

Postiaadress: Maison de la Région, 1, place Adrien Zeller, 67000 Strasbourg, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.grandest.fr

Liikme liik: piirkondlik omavalitsus

| Ametlik nimi: Département du Bas-Rhin |
| --- |
| Postiaadress: Hôtel du Département, Place du Quartier Blanc, 67000 Strasbourg, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.bas-rhin.fr |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Département du Bas-Rhin

Postiaadress: Hôtel du Département, Place du Quartier Blanc, 67000 Strasbourg, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.bas-rhin.fr

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Département du Haut-Rhin |
| --- |
| Postiaadress: 100, Avenue d’Alsace, 67006 Colmar, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.haut-rhin.fr |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Département du Haut-Rhin

Postiaadress: 100, Avenue d’Alsace, 67006 Colmar, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.haut-rhin.fr

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: PETR Sélestat-Alsace Centrale |
| --- |
| Postiaadress: BP 20195, 1, Rue Louis Lang, 67604 Sélestat, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.selestat-alsace-centrale.fr |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: PETR Sélestat-Alsace Centrale

Postiaadress: BP 20195, 1, Rue Louis Lang, 67604 Sélestat, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.selestat-alsace-centrale.fr

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: PETR du Pays Rhin-Vignoble-Grand Ballon |
| --- |
| Postiaadress: 170, Rue de la République, 68500 Guebwiller, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: https://www.rhin-vignoble-grandballon.fr/ |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: PETR du Pays Rhin-Vignoble-Grand Ballon

Postiaadress: 170, Rue de la République, 68500 Guebwiller, Prantsusmaa

Internetiaadress: https://www.rhin-vignoble-grandballon.fr/

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Mulhouse Alsace Agglomération |
| --- |
| Postiaadress: 2, Rue Pierre et Marie Curie, 68948 Mulhouse, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.mulhouse-alsace.fr |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Mulhouse Alsace Agglomération

Postiaadress: 2, Rue Pierre et Marie Curie, 68948 Mulhouse, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.mulhouse-alsace.fr

Liikme liik: kohalik omavalitsus

| Ametlik nimi: Colmar Agglomération |
| --- |
| Postiaadress: 32, Cours Sainte Anne, BP 80197, 68004 Colmar, Prantsusmaa |
| Internetiaadress: www.agglo-colmar.fr |
| Liikme liik: kohalik omavalitsus |

Ametlik nimi: Colmar Agglomération

Postiaadress: 32, Cours Sainte Anne, BP 80197, 68004 Colmar, Prantsusmaa

Internetiaadress: www.agglo-colmar.fr

Liikme liik: kohalik omavalitsus

---

(1)  Palume lisada iga liikme kohta.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9844 – Société Générale / Mitsubishi / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 171/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ALD S.A. („ALD“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Société Générale (Prantsusmaa); |
| --- | --- |

—

ALD S.A. („ALD“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Société Générale (Prantsusmaa);

| — | Mitsubishi UFJ Lease & Finance Company Limited („Mitsubishi“, Jaapan). |
| --- | --- |

—

Mitsubishi UFJ Lease & Finance Company Limited („Mitsubishi“, Jaapan).

ALD ja Mitsubishi omandavad ühisettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | ALD: pakub sõidukite liisimise ja sõidukipargi haldamise täisteenust suurettevõtetele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning eraisikutele 43 riigis. ALD üle on valitsev mõju finantsteenuste grupil Société Générale, mis tegutseb Prantsusmaal ja mujal maailmas; |
| --- | --- |

—

ALD: pakub sõidukite liisimise ja sõidukipargi haldamise täisteenust suurettevõtetele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning eraisikutele 43 riigis. ALD üle on valitsev mõju finantsteenuste grupil Société Générale, mis tegutseb Prantsusmaal ja mujal maailmas;

| — | Mitsubishi: tegutseb Jaapanis ja mujal maailmas, osutades mitmesuguseid finantsteenuseid, mille hulka kuulub muu hulgas kapitalirent, varade väärtusele keskenduv kasutusrent, autorent, kinnisvararent. Samuti tegeleb ta renditeenustega, kasutatud seadmetega kauplemisega, kindlustustehingute ja klienditeenindusega; |
| --- | --- |

—

Mitsubishi: tegutseb Jaapanis ja mujal maailmas, osutades mitmesuguseid finantsteenuseid, mille hulka kuulub muu hulgas kapitalirent, varade väärtusele keskenduv kasutusrent, autorent, kinnisvararent. Samuti tegeleb ta renditeenustega, kasutatud seadmetega kauplemisega, kindlustustehingute ja klienditeenindusega;

| — | ühisettevõtja: pakub erinevate kaubamärkidega kasutusrendi ja sõidukipargi haldamise täisteenust ning seotud liikuvustooteid Malaisias. |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja: pakub erinevate kaubamärkidega kasutusrendi ja sõidukipargi haldamise täisteenust ning seotud liikuvustooteid Malaisias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9844 – Société Générale / Mitsubishi / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9839 – VGRD / Auto Wichert Assets)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 171/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | VGRD GmbH („GRD“, Saksamaa), mis kuulub täielikult VW gruppi kuuluvale ettevõtjale Volkswagen AG („VW AG“), kelle tütarettevõtja ta on, |
| --- | --- |

—

VGRD GmbH („GRD“, Saksamaa), mis kuulub täielikult VW gruppi kuuluvale ettevõtjale Volkswagen AG („VW AG“), kelle tütarettevõtja ta on,

| — | ettevõtja Auto Wichert GmbH teatavad varad („sihtvara“, Saksamaa), mis kuulub ettevõtjale Auto Wichert GmbH („Wichert“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

ettevõtja Auto Wichert GmbH teatavad varad („sihtvara“, Saksamaa), mis kuulub ettevõtjale Auto Wichert GmbH („Wichert“, Saksamaa).

VGRD omandab kaudselt sihtvara üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | VGRD: käitab Saksamaal mitut jaemüügipunkti. VW grupp tegeleb sõiduautode, väikeste tarbesõidukite, veoautode, liini- ja reisibusside, bussišassiide, diiselmootorite ja mootorrataste ning nende varuosade ja lisaseadmete väljatöötamise, tootmise, turustamise ja müügiga; |
| --- | --- |

—

VGRD: käitab Saksamaal mitut jaemüügipunkti. VW grupp tegeleb sõiduautode, väikeste tarbesõidukite, veoautode, liini- ja reisibusside, bussišassiide, diiselmootorite ja mootorrataste ning nende varuosade ja lisaseadmete väljatöötamise, tootmise, turustamise ja müügiga;

| — | sihtvara: neli Saksamaal Hamburgi piirkonnas asuvat VW müügipunkti, mis tegelevad VW grupi kaubamärke kandvate uute ja kasutatud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite, VW kaubamärgiga originaalvaruosade ja muude varuosade ning seotud teenuste jaemüügiga. |
| --- | --- |

—

sihtvara: neli Saksamaal Hamburgi piirkonnas asuvat VW müügipunkti, mis tegelevad VW grupi kaubamärke kandvate uute ja kasutatud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite, VW kaubamärgiga originaalvaruosade ja muude varuosade ning seotud teenuste jaemüügiga.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9839 – VGRD / Auto Wichert Assets

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 171/07)

Teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Duna/Dunai“

Viitenumber PDO-HU-A1345-AM02

Teate avaldamise kuupäev: 9.2.2020

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora, Újszilvási ja Bácsszentgyörgy haldusüksuste lisamine määratletud piirkonda

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: IV. Määratletud piirkond. |
| --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: IV. Määratletud piirkond.

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: Määratletud geograafiline piirkond. |
| --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: Määratletud geograafiline piirkond.

| c) | Põhjendused:






  — | Kunsági piirkonna veiniühenduse nõukogu (Kunsági Borvidék Hegyközségi Tanácsa) muutis kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ tootespetsifikaati. Määratletud piirkonda lisati Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási haldusüksustes paiknevad piirkonnad, mis kuuluvad veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi. Muudatus, mis on lisatud käesolevale taotlusele, puudutab kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ tootespetsifikaadi määratletud piirkonda. Kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ määratletud piirkond on vastavuses viinamarjaistanduste katastrisse kantud alade tunnustega. Viinamarjakasvatus kuulub kohalike elanike traditsiooniliste majandustegevuste hulka. Veinipiirkonnaks liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ alla kuuluvat toodet loob olulisel määral töökohti, toob tulu kohalikele haldusüksustele ja toetab suurel määral kohaliku külaturismi arengut. |
| --- | --- | --- |

c)

Põhjendused:

—

Kunsági piirkonna veiniühenduse nõukogu (Kunsági Borvidék Hegyközségi Tanácsa) muutis kaitstud päritolunimetuse „Kunság/Kunsági“ tootespetsifikaati. Määratletud piirkonda lisati Kömpöci, Petőfiszállási, Pálmonostora ja Újszilvási haldusüksustes paiknevad piirkonnad, mis kuuluvad veinitootmispiirkondade viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi. Muudatus, mis on lisatud käesolevale taotlusele, puudutab kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ tootespetsifikaadi määratletud piirkonda. Kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ määratletud piirkond on vastavuses viinamarjaistanduste katastrisse kantud alade tunnustega. Viinamarjakasvatus kuulub kohalike elanike traditsiooniliste majandustegevuste hulka. Veinipiirkonnaks liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ alla kuuluvat toodet loob olulisel määral töökohti, toob tulu kohalikele haldusüksustele ja toetab suurel määral kohaliku külaturismi arengut.

| — | Hajós-Baja piirkonna veiniühenduse nõukogu (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa) muutis kaitstud päritolunimetuse „Hajós-Baja“ tootespetsifikaati. Määratletud piirkonda lisati Bácsszentgyörgyi haldusüksuses paiknevad piirkonnad, mis kuuluvad veinitootmise piirkondade viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi. Bácsszentgyörgyi haldusüksuse piirialad külgnevad veinitootmisega tegelevate haldusüksustega Csátalja ja Dávod. Bácsszentgyörgyi haldusüksuses on 6,8109 ha suurune ala registreeritud viinamarjaistanduste katastris ja siin tegutseb kaks lihtsustatud korda järgivat laopidajat. Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduse katastrisse kantud piirkonna tunnused on vastavuses kaitstud päritolunimetuste „Hajós Baja“ ja „Duna/Dunai“ määratletud piirkonna omadega. Viinamarjakasvatus kuulub kohalike elanike traditsiooniliste majandustegevuste hulka. Veinipiirkonnaks liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ alla kuuluvat toodet loob olulisel määral töökohti, toob tulu kohalikele haldusüksustele ja toetab suurel määral kohaliku külaturismi arengut. |
| --- | --- |

—

Hajós-Baja piirkonna veiniühenduse nõukogu (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa) muutis kaitstud päritolunimetuse „Hajós-Baja“ tootespetsifikaati. Määratletud piirkonda lisati Bácsszentgyörgyi haldusüksuses paiknevad piirkonnad, mis kuuluvad veinitootmise piirkondade viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi. Bácsszentgyörgyi haldusüksuse piirialad külgnevad veinitootmisega tegelevate haldusüksustega Csátalja ja Dávod. Bácsszentgyörgyi haldusüksuses on 6,8109 ha suurune ala registreeritud viinamarjaistanduste katastris ja siin tegutseb kaks lihtsustatud korda järgivat laopidajat. Määratletud piirkonna muutmine ei mõjuta tootmispiirkonna ja toote vahelist seost, sest viinamarjaistanduse katastrisse kantud piirkonna tunnused on vastavuses kaitstud päritolunimetuste „Hajós Baja“ ja „Duna/Dunai“ määratletud piirkonna omadega. Viinamarjakasvatus kuulub kohalike elanike traditsiooniliste majandustegevuste hulka. Veinipiirkonnaks liigitamine ja võimalus toota kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ alla kuuluvat toodet loob olulisel määral töökohti, toob tulu kohalikele haldusüksustele ja toetab suurel määral kohaliku külaturismi arengut.

2.   Viinapuude pungi käsitleva osa välja jätmine tootespetsifikaadi osast „Veinivalmistuse eritavad“

| a) | Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: III. Veinivalmistuse eritavad. |
| --- | --- |

a)

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab: III. Veinivalmistuse eritavad.

| b) | Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad. |
| --- | --- |

b)

Koonddokumendi osa, mida muutmine hõlmab: Veinivalmistustavad – veinivalmistuse eritavad.

| c) | Põhjendused: muudatus on tehnilist laadi. Regulatsiooni muudatus (st pungi käsitleva osa välja jätmine) muudab tootmispiirangud selgemaks. |
| --- | --- |

c)

Põhjendused: muudatus on tehnilist laadi. Regulatsiooni muudatus (st pungi käsitleva osa välja jätmine) muudab tootmispiirangud selgemaks.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimi

Duna

Dunai

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged veinid

Vein on oma iseloomult ergas ja värske, keskmiselt tugeva järelmaitsega, sordiveinina on tal kasutatud sordile iseloomulik puuviljade ja lillede lõhn ja maitse; olenevalt suhkrusisaldusest on veinid kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 16,67 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

16,67

Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roosad veinid

Punastest viinamarjadest valmistatud kerge, mängulise happesusega värsked veinid, erksa ja värske puuviljalõhna ja -maitsega (vaarikas, virsik, hapukirss, sõstar, maasikas jne), kohati lillelõhn; olenevalt suhkrusisaldusest on veinid kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Silleri veinid

Sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik lõhn ja maitse, tasakaalukas happelisus; kuveeveinide omadused peegeldavad kasutatud sortide osakaalu; need on lopsakad veinid, mõõduka tanniinisisaldusega; olenevalt suhkrusisaldusest on veinid kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 g/l väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 g/l väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

Punased veinid

Punastel sordiveinidel on kasutatud sordile iseloomulik lõhn ja maitse, tasakaalukas happelisus; kuveeveinide tanniinisisaldus näitab kasutatud sortide osakaalu, neil on sametine maitse ja täidlus; veinid on puuviljase (hapukirss, vaarikas, kreeka pähkel, sõstar jne) ja vürtsise (kaneel, vanilje), šokolaadi ja tubaka lõhnaga; olenevalt suhkrusisaldusest on veinid kuivad, poolkuivad, poolmagusad või magusad.

| * | Maksimaalne üldalkoholisisaldus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi sisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad ja istutustihedus

Viljelustavad

Pärast 3. veebruari 2006 rajatud istanduste puhul kasutatakse järgmisi viinapuude kujundamise meetodeid: pea- ja vihmavarjukujuline lõikus, Moseri lihtlõikus ja Moseri täiustatud lõikus, kardinalaadne lõikus ja Sylvozi lõikus.

Ridade ja taimede vahemaa: kahene rida ja/või taimede istutamise kord ning võrdsete vahedega read ja taimed. Ridade omavaheline kaugus peab olema vähemalt üks meeter, kuid mitte üle 3,6 meetri, taimedevaheline kaugus peab olema vähemalt 0,6 meetrit, kuid mitte üle 1,2 meetri. Juhul kui taimed istutatakse kahekaupa, on taimede vaheline keskmine kaugus otsustava tähtsusega.

Enne 3. veebruari 2006 rajatud istanduste puhul võivad kaitstud päritolunimetusega veini „Duna/Dunai“ valmistamiseks kasutatavad viinamarjad olla pärit mis tahes kujundustava praktiseerivast istandusest, seni kuni istandus tegutseb.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Duna/Dunai“ valmistamiseks võib kasutada ainult neid viinamarju, mis on pärit istandusest, kus viinapuud on hävinenud 10 % ulatuses või alla selle.

Viinamarjade korjamise aeg ja meetodid: viinamarjade kvaliteet

Viljelustavad

Saagikoristuse alguskuupäeva määrab igal aastal kindlaks pädev veiniühenduse nõukogu proovikoristuse põhjal, mida tehakse igal aastal alates 1. augustist igal nädalal.

Toodetele, mille valmistamiseks on viinamarjad korjatud enne veiniühenduse määratud saagikoristuse alguskuupäeva, ei anta kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ kandva märgistusega veini päritolusertifikaati ning neid tooteid ei tohi turustada päritolunimetuse „Duna/Dunai“ kandva märgistusega. Saagikoristuse alguskuupäev avaldatakse veiniühenduse teatena.

Viinamarjade kvaliteedinõuded

Viljelustavad

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus Ungari viinamarjavirdes on 14,82° ja viinamarjade minimaalne võimalik alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti, see kehtib kõigi veinide puhul.

b.   Maksimaalne saagikus

Vein:

100 hl/ha

Viinamarjad:

14 300 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| 1. | Csongrádi veinipiirkond: viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud haldusüksustes paiknevad järgmised piirkonnad: Ásotthalom, Balástya, Bordány, Csengele, Csongrád, Domaszék, Forráskút, Hódmezővásárhely, Kistelek, Mórahalom, Öttömös, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Szatymaz, Szeged, Üllés, Zákányszék, Zsombó. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hajós-Baja veinipiirkond: viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud haldusüksustes paiknevad järgmised piirkonnad: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kunsági veinipiirkond: viinamarjaistanduste katastri kohaselt I ja II klassi liigitatud haldusüksustes paiknevad järgmised piirkonnad: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás, Zsana. |
| --- | --- |

3.

7.   Peamised viinamarjasordid

| | Tramini – traminer |
| --- | --- |

Tramini – traminer

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka crvena

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | nektár |
| --- | --- |

nektár

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | csabagyöngye – perle di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle di csaba

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | csabagyöngye – perla di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla di csaba

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | arany sárfehér – huszár szőlő |
| --- | --- |

arany sárfehér – huszár szőlő

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

kövidinka – steinschiller

| | tramini -– traminer rosso |
| --- | --- |

tramini -– traminer rosso

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | csabagyöngye – zsemcsug szaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – zsemcsug szaba

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | csabagyöngye – perla di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla di csaba

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj |
| --- | --- |

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | kövidinka – a dinka rossa |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka rossa

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

kövidinka – a ruzsica

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | csabagyöngye – perla czabanska |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla czabanska

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka mala

| | karát |
| --- | --- |

karát

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

kövidinka – a kamena dinka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc -– pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc -– pinot bianco

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | csabagyöngye – perle von csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle von csaba

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

8.   Seos(t)e kirjeldus

Vein – määratletud piirkonna kirjeldus (1)

| a) | Looduslikud ja kultuurilised tegurid
  Kaitstud päritolunimetusega „Duna/Dunai“ hõlmatud piirkond asub Ungari keskosas. Suures osas asub see Doonau ja Tisza jõgedega piirnevas Alföldi Ungari osas (nn Doonau-Tisza tasandik) (Kiskunsági, Észak-Bácska, Jászsági ja Tápiósági piirkonnad) ning Tisza jõest idas Tiszazugi piirkonna ja Csongrádi komitaadi osades. Piirkond on seotud Csepeli saare mõne tootmispiirkonnaga loodes ning Gödöllő küngaste tootmispiirkondadega põhjas.
  Tootmispiirkonna keskkonnatingimusi iseloomustab peamiselt looduslikult madal asend – kõrgus merepinnast on alla 200 meetri; enamik piirkonnast paikneb kõrgusel alla 150 meetri merepinnast. Maapind on tasane, kõrguste erinevus ei ületa 10–20 meetrit.
  Kaitstud päritolunimetusega „Duna/Dunai“ hõlmatud tootmispiirkonna mullad on suhteliselt sarnased, sest enamik piirkonnast on lubjarikkal liivasel pinnasel ning vähemal määral on esindatud pruunid metsamullad, mustmullad, lammi- ja settemullad. Liivmuldade teke on eelkõige seotud Doonau jõega, mis on kandnud liivasetteid Doonau-Tisza tasandikule üle tuhande aasta, sest jõesäng on liikunud idast läände. Liivmuldade omaduseks on see, et nad soojenevad kiiresti, ning kuna mullad on heledat värvi, siis peegeldavad nad hästi päikesekiirgust, mis kiirendab viinamarjade küpsemist. Nende muldade kvartsisisaldus muudab taimed immuunseks viinapuutäide suhtes. Teisest küljest on need mullad vähese toitainesisaldusega, nende veemahutavus on väike ja mineraalainete sisaldus suhteliselt madal.
  Tootmispiirkonna kliimatingimusi iseloomustab Ungaris valitsev kontinentaalne kliima, mille põhitunnuseks on kuum suvi ja külm talv. Tulenevalt kliimatingimustest, looduslikult madalast asendist ja suhteliselt väiksest kõrgusest üle merepinna on kevadeti ja sügiseti tõenäolised külmakraadid. Keskmine temperatuur on 10–11 °C. Päikselisi tunde on aastas keskmiselt 2 000. Sademeid on aastas keskmiselt 450–500 mm, mis suures osas katab viinamarjade veevajaduse, kuigi sademete jaotumine ei ole aasta ringi ühtlane. |
| --- | --- |

a)

Looduslikud ja kultuurilised tegurid

Kaitstud päritolunimetusega „Duna/Dunai“ hõlmatud piirkond asub Ungari keskosas. Suures osas asub see Doonau ja Tisza jõgedega piirnevas Alföldi Ungari osas (nn Doonau-Tisza tasandik) (Kiskunsági, Észak-Bácska, Jászsági ja Tápiósági piirkonnad) ning Tisza jõest idas Tiszazugi piirkonna ja Csongrádi komitaadi osades. Piirkond on seotud Csepeli saare mõne tootmispiirkonnaga loodes ning Gödöllő küngaste tootmispiirkondadega põhjas.

Tootmispiirkonna keskkonnatingimusi iseloomustab peamiselt looduslikult madal asend – kõrgus merepinnast on alla 200 meetri; enamik piirkonnast paikneb kõrgusel alla 150 meetri merepinnast. Maapind on tasane, kõrguste erinevus ei ületa 10–20 meetrit.

Kaitstud päritolunimetusega „Duna/Dunai“ hõlmatud tootmispiirkonna mullad on suhteliselt sarnased, sest enamik piirkonnast on lubjarikkal liivasel pinnasel ning vähemal määral on esindatud pruunid metsamullad, mustmullad, lammi- ja settemullad. Liivmuldade teke on eelkõige seotud Doonau jõega, mis on kandnud liivasetteid Doonau-Tisza tasandikule üle tuhande aasta, sest jõesäng on liikunud idast läände. Liivmuldade omaduseks on see, et nad soojenevad kiiresti, ning kuna mullad on heledat värvi, siis peegeldavad nad hästi päikesekiirgust, mis kiirendab viinamarjade küpsemist. Nende muldade kvartsisisaldus muudab taimed immuunseks viinapuutäide suhtes. Teisest küljest on need mullad vähese toitainesisaldusega, nende veemahutavus on väike ja mineraalainete sisaldus suhteliselt madal.

Tootmispiirkonna kliimatingimusi iseloomustab Ungaris valitsev kontinentaalne kliima, mille põhitunnuseks on kuum suvi ja külm talv. Tulenevalt kliimatingimustest, looduslikult madalast asendist ja suhteliselt väiksest kõrgusest üle merepinna on kevadeti ja sügiseti tõenäolised külmakraadid. Keskmine temperatuur on 10–11 °C. Päikselisi tunde on aastas keskmiselt 2 000. Sademeid on aastas keskmiselt 450–500 mm, mis suures osas katab viinamarjade veevajaduse, kuigi sademete jaotumine ei ole aasta ringi ühtlane.

Vein – määratletud piirkonna kirjeldus (2)

| b) | Inimfaktor
  Kuna tootmispiirkond on geograafiliselt suur, on selle viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustraditsioonid rikkalikud.
  Esimene kirjalik allikas, milles kohalikku juba õitsvat viinamarjakasvatuskultuuri nimetatakse, on Garamszentbenedeki kloostri asutamiskiri aastast 1075 ja seda tõendavad hilisemad ürikud alates 13. sajandist (nt Csepeli saare kohta). Keskajal elas Ungari keskosas palju inimesi, kes kasvatasid viinamarju ja valmistasid veini endale ja kohalikuks tarbimiseks. Veini kasutati peamiselt suhteliselt halva kvaliteediga joogivee asendamiseks. Just sel ajal kujunes välja kahesuunaline tootmine (viinamarjade ja puuviljade tootmine samas piirkonnas), see traditsioon jätkus kuni 1960ndateni, mil seati sisse viinamarjade ja puuviljade kasvatamine puhtalt tööstuslikuks tarbeks.
  Keskaegne viinamarjakasvatustraditsioon katkes 16. ja 17. sajandil valitsenud Türgi okupatsiooni ajal, sest rahvastik kahanes järsult ning veinitootmine langes, seda hoolimata sellest, et Türgi ametiasutused püüdsid tootmist soodustada madalamate maksude kehtestamise abil. Viinamarjakasvatuspiirkonnad rajati peamiselt säilinud asulate (nt kauplemiskeskused) äärde, samas jätkasid istanduste omanikud sageli tootmist, pöördudes mahajäetud piirkondadesse tagasi mitu korda aastas. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taaselustus pärast Türgi okupatsiooni lõppu. Sellest ajast alates olukord stabiliseerus ning varem mahajäetud liivaste alade majandusliku kasutamise eesmärgil hakati rajama eelkõige viinamarja- ja viljapuuistandusi, mis taaskord piirkonna kauplemiskeskuste ümber koondusid. Vein muutus järjest olulisemaks kaubaartikliks.
  Kuna liivmullad osutusid viinapuutäi suhtes immuunseks, siis 1875. aastal puhkenud epideemia mitte üksnes ei jätnud veinikasvatajaid puutumata, vaid ka suurendas nende tähtsust. 1883. aastal Kecskeméti lähedale Miklóstelepisse rajatud uurimiskeskus oli viinapuutäivastase võitluse üks keskpunkte ning koos 20. sajandi alguse kujuneva kutseõppesüsteemiga aitas see kaasa piirkonna viinamarjakasvatuse ja veinitööstuse arengule. Sel perioodil laienes sellest piirkonnast pärit veinide turg ja tõusis veinide maine, mitmekordistus ka viinamarjade kasvatamiseks kasutatud alade pindala. Kaasa aitas ka raudtee- ja maanteevõrgu väljaarendamine. Rajati 40–60 ha suurusi istandusi ja tootmistegevust alustasid 2 000–3 000-hektoliitrise tootlikkusega veinitootjad.
  Pärast II maailmasõda suured veinikeldrid natsionaliseeriti, kuid viinamarjakasvatuste laad ei muutunud kuni 1960. aastateni, mil alustati suuremahulise tööstusliku tootmisega ja hakati istutama traditsiooniliste sortide (nt Ezerjó, Kadarka, Kövidinka) kõrval ka muudest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit sorte (nt Kékfrankos, Leányka, Muscat ottonel või Olasz rizling). Eelistama hakati suurema reavahega, kõrgema ja keskmise kõrgusega lõikust kasutavaid viljelusvorme. Lisaks uute sortide lisandumisele (istutati maailmakuulsaid sorte nagu Chardonnay või Cabernet sauvignon), viljelusala pindala suurenemisele viljelustavade muutmisele, hakati 1970. aastate lõpus rajama moodsaid ja suuremahulisi veinitootmistehaseid.
  1990. aastate algul toimunud poliitiliste ja majanduslike muudatuste tulemusena tehti taas ümberkorraldusi, rajati mitmeid väiksemaid ja suuremaid istandusi ja veinitootmisrajatisi, mis suutsid muutunud turu nõudlusega paremini toime tulla, ning viinamarjade kasvatamise all olevad maa-alad killustusid märgatavalt.
  Ungari ühinemine Euroopa Liiduga 2004. aastal tõi taas kaasa viljeldavate sortide ja viljelustavade muutuse (osaliselt rahastati seda ELi restruktureerimisvahenditest), vananenud istanduste likvideerimisega vähendati viljeldava ala pindala, kuid allesjäänud istandustes ja tootmisettevõtetes toimusid uuendused ning veinitootmine kontsentreerus. Ümberkorraldused jätkuvad ka täna, üha suuremat osa viljeldavast maa-alast katavad Ungari päritolu sordid (nt Cserszegi fűszeres), mis sobivad keskkonnatingimustega, kasutatakse soodsaid viljelustavasid ja kohandutakse turu nõudlusega. |
| --- | --- |

b)

Inimfaktor

Kuna tootmispiirkond on geograafiliselt suur, on selle viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustraditsioonid rikkalikud.

Esimene kirjalik allikas, milles kohalikku juba õitsvat viinamarjakasvatuskultuuri nimetatakse, on Garamszentbenedeki kloostri asutamiskiri aastast 1075 ja seda tõendavad hilisemad ürikud alates 13. sajandist (nt Csepeli saare kohta). Keskajal elas Ungari keskosas palju inimesi, kes kasvatasid viinamarju ja valmistasid veini endale ja kohalikuks tarbimiseks. Veini kasutati peamiselt suhteliselt halva kvaliteediga joogivee asendamiseks. Just sel ajal kujunes välja kahesuunaline tootmine (viinamarjade ja puuviljade tootmine samas piirkonnas), see traditsioon jätkus kuni 1960ndateni, mil seati sisse viinamarjade ja puuviljade kasvatamine puhtalt tööstuslikuks tarbeks.

Keskaegne viinamarjakasvatustraditsioon katkes 16. ja 17. sajandil valitsenud Türgi okupatsiooni ajal, sest rahvastik kahanes järsult ning veinitootmine langes, seda hoolimata sellest, et Türgi ametiasutused püüdsid tootmist soodustada madalamate maksude kehtestamise abil. Viinamarjakasvatuspiirkonnad rajati peamiselt säilinud asulate (nt kauplemiskeskused) äärde, samas jätkasid istanduste omanikud sageli tootmist, pöördudes mahajäetud piirkondadesse tagasi mitu korda aastas. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taaselustus pärast Türgi okupatsiooni lõppu. Sellest ajast alates olukord stabiliseerus ning varem mahajäetud liivaste alade majandusliku kasutamise eesmärgil hakati rajama eelkõige viinamarja- ja viljapuuistandusi, mis taaskord piirkonna kauplemiskeskuste ümber koondusid. Vein muutus järjest olulisemaks kaubaartikliks.

Kuna liivmullad osutusid viinapuutäi suhtes immuunseks, siis 1875. aastal puhkenud epideemia mitte üksnes ei jätnud veinikasvatajaid puutumata, vaid ka suurendas nende tähtsust. 1883. aastal Kecskeméti lähedale Miklóstelepisse rajatud uurimiskeskus oli viinapuutäivastase võitluse üks keskpunkte ning koos 20. sajandi alguse kujuneva kutseõppesüsteemiga aitas see kaasa piirkonna viinamarjakasvatuse ja veinitööstuse arengule. Sel perioodil laienes sellest piirkonnast pärit veinide turg ja tõusis veinide maine, mitmekordistus ka viinamarjade kasvatamiseks kasutatud alade pindala. Kaasa aitas ka raudtee- ja maanteevõrgu väljaarendamine. Rajati 40–60 ha suurusi istandusi ja tootmistegevust alustasid 2 000–3 000-hektoliitrise tootlikkusega veinitootjad.

Pärast II maailmasõda suured veinikeldrid natsionaliseeriti, kuid viinamarjakasvatuste laad ei muutunud kuni 1960. aastateni, mil alustati suuremahulise tööstusliku tootmisega ja hakati istutama traditsiooniliste sortide (nt Ezerjó, Kadarka, Kövidinka) kõrval ka muudest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit sorte (nt Kékfrankos, Leányka, Muscat ottonel või Olasz rizling). Eelistama hakati suurema reavahega, kõrgema ja keskmise kõrgusega lõikust kasutavaid viljelusvorme. Lisaks uute sortide lisandumisele (istutati maailmakuulsaid sorte nagu Chardonnay või Cabernet sauvignon), viljelusala pindala suurenemisele viljelustavade muutmisele, hakati 1970. aastate lõpus rajama moodsaid ja suuremahulisi veinitootmistehaseid.

1990. aastate algul toimunud poliitiliste ja majanduslike muudatuste tulemusena tehti taas ümberkorraldusi, rajati mitmeid väiksemaid ja suuremaid istandusi ja veinitootmisrajatisi, mis suutsid muutunud turu nõudlusega paremini toime tulla, ning viinamarjade kasvatamise all olevad maa-alad killustusid märgatavalt.

Ungari ühinemine Euroopa Liiduga 2004. aastal tõi taas kaasa viljeldavate sortide ja viljelustavade muutuse (osaliselt rahastati seda ELi restruktureerimisvahenditest), vananenud istanduste likvideerimisega vähendati viljeldava ala pindala, kuid allesjäänud istandustes ja tootmisettevõtetes toimusid uuendused ning veinitootmine kontsentreerus. Ümberkorraldused jätkuvad ka täna, üha suuremat osa viljeldavast maa-alast katavad Ungari päritolu sordid (nt Cserszegi fűszeres), mis sobivad keskkonnatingimustega, kasutatakse soodsaid viljelustavasid ja kohandutakse turu nõudlusega.

Vein – määratletud piirkonna kirjeldus (3)

| 2. | Veinide kirjeldus
  Veinidele on üldiselt omane elegantsus, neil on ergas ja värske iseloom, peenelt happeline koostis ja keskmiselt tugev järelmaitse, sordiveinidel on nende valmistamiseks kasutatud sordile omaste puuviljade ja lillede lõhn ja maitse. |
| --- | --- |

2.

Veinidele on üldiselt omane elegantsus, neil on ergas ja värske iseloom, peenelt happeline koostis ja keskmiselt tugev järelmaitse, sordiveinidel on nende valmistamiseks kasutatud sordile omaste puuviljade ja lillede lõhn ja maitse.

| 3. | Tootmispiirkonna, inimfaktori ja toote vaheline seos
  Määratletud piirkonna keskkonnatingimused on veinides selgelt tuntavad. Piirkonnas toodetud veinid küpsevad tavaliselt kiiremini, on iseloomult pehmemad ja nende alkoholisisaldus on madalam. Tänu liivmullale on veinide mineraalainetesisaldus suhteliselt madal ja veinid on kergemad.
  Kuna siinne viinamarjatootmine moodustab riigi viinamarjakogutoodangust peaaegu poole, on „Duna/Dunai“ veinipiirkond Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinitootmissektori seisukohast ülimalt oluline.
  Lisaks majanduslikule tähtsusele mängib veinitootmine olulist sotsiaalset rolli kohaliku elanikkonna jaoks.
  Tänu kohalikele keskkonnatingimustele (nt liivmullad, sademete vähesus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kulutasuvamaid põllumajandusliku tootmise alasid. Istandused on suutnud ära hoida liivade lendumist tuultega ja viinapuud tunduvad vähese veemahutavusega muldasid teistest taimedest paremini taluvat.
  „Duna/Dunai“ veinipiirkonna istandustesse istutatud Ungari põliste ja hiljuti aretatud viinamarjasortide osakaal moodustab üle 60 %.
  Traditsiooniliselt on aromaatseid viinamarjasorte kasutatud muskaatveinide (mustkotály) valmistamiseks. |
| --- | --- |

3.

Määratletud piirkonna keskkonnatingimused on veinides selgelt tuntavad. Piirkonnas toodetud veinid küpsevad tavaliselt kiiremini, on iseloomult pehmemad ja nende alkoholisisaldus on madalam. Tänu liivmullale on veinide mineraalainetesisaldus suhteliselt madal ja veinid on kergemad.

Kuna siinne viinamarjatootmine moodustab riigi viinamarjakogutoodangust peaaegu poole, on „Duna/Dunai“ veinipiirkond Ungari põllumajanduse viinamarjakasvatuse ja veinitootmissektori seisukohast ülimalt oluline.

Lisaks majanduslikule tähtsusele mängib veinitootmine olulist sotsiaalset rolli kohaliku elanikkonna jaoks.

Tänu kohalikele keskkonnatingimustele (nt liivmullad, sademete vähesus) on viinamarjakasvatus selle piirkonna üks kulutasuvamaid põllumajandusliku tootmise alasid. Istandused on suutnud ära hoida liivade lendumist tuultega ja viinapuud tunduvad vähese veemahutavusega muldasid teistest taimedest paremini taluvat.

„Duna/Dunai“ veinipiirkonna istandustesse istutatud Ungari põliste ja hiljuti aretatud viinamarjasortide osakaal moodustab üle 60 %.

Traditsiooniliselt on aromaatseid viinamarjasorte kasutatud muskaatveinide (mustkotály) valmistamiseks.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Tähistamist käsitlevad eeskirjad

Õigusraamistik:

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

Täiendavad märgistusnõuded.

Tingimuse kirjeldus:

Väiksemate geograafiliste üksuste nimesid ei märgita.

Traditsiooniliste ja muude piiratud kasutusega väljendite kasutamine

Õigusraamistik:

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

Täiendavad märgistusnõuded.

Tingimuse kirjeldus:

Traditsioonilised väljendid, muud piiratud kasutusega väljendid ja veini värvile osutavad väljendid ei tohi märgistusel olla suuremate tähtedega, kui on päritolunimetuse puhul kasutatud tähed.

Traditsiooniliste ja muude piiratud kasutusega väljendite kasutamine

Õigusraamistik:

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

Täiendavad märgistusnõuded.

Tingimuse kirjeldus:

Traditsioonilised väljendid, muud piiratud kasutusega väljendid ja veini värvile osutavad väljendid ei tohi märgistusel olla suuremate tähtedega kui on päritolunimetuse puhul kasutatud tähed.

Sordinimetuse kasutamine

Õigusraamistik:

Riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

Täiendavad märgistusnõuded.

Tingimuse kirjeldus:

| a) | Sordinimetuse võib kanda etiketile tingimusel, et selleks kasutatud tähesuurus ei ületa päritolumärgise puhul kasutatud tähesuurust. |
| --- | --- |

a)

Sordinimetuse võib kanda etiketile tingimusel, et selleks kasutatud tähesuurus ei ületa päritolumärgise puhul kasutatud tähesuurust.

| b) | Sordinimetust „Arany sárfehér“ ei tohi kasutada kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ puhul. |
| --- | --- |

b)

Sordinimetust „Arany sárfehér“ ei tohi kasutada kaitstud päritolunimetuse „Duna/Dunai“ puhul.

| c) | Seguveinide puhul võib kasutada väljendeid „küvé“, „cuvée“ või „házasítás“ [segatud]. |
| --- | --- |

c)

Seguveinide puhul võib kasutada väljendeid „küvé“, „cuvée“ või „házasítás“ [segatud].

Link tootespetsifikaadile

https://boraszat.kormany.hu/download/b/5c/82000/Duna_OEM%20termekleiras_v3_2_boraszat_kormany_hu_170801.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/22

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2020/C 171/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„PATATA DEL FUCINO“

ELi nr: PGI-IT-01217-AM01 – 10.1.2020

KPN () KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Patata del Fucino“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Tooteliik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Patata del Fucino“ tähistatakse maavitsaliste sugukonda kuuluva liigi Solanum tuberosum L. küpseid mugulaid, mida kasvatatakse ELi sordinimekirjadesse kantud sortidesse kuulvast seemnekartulist.

Mugulad mõõtmetega üle 35 mm ja kuni 80 mm on ümara, ümaralt ovaalse, ovaalse või ovaalselt pikerguse kujuga. Koor ei ole kartuli küljest lahti, kartul on tihke ega murene vajutamisel, värvus on sordile vastav: valgest eri tooniga kollaseni. Söödav osa ei tohi moodustada kartulist alla 95 %.

Keemilised omadused (100 grammi söödava osa kohta) on järgmised:

kuivjääk ≥ 14,

tärklis ≥ 8 g,

kaalium ≥ 300 mg,

fosfor ≥ 35 mg.

Kartul „Patata del Fucino“ korjatakse füsioloogiliselt täiesti valminuna alates juuli lõpust; nõuetekohasel pakendamisel säilitavad kartuli iseloomulikud omadused muutumatuna korjamisele järgneva aasta mai lõpuni.

Kvaliteedihälbed

Kaitstud nimetusega hõlmatud kartulid tuleb lasta turule valitud pakendites ja mugulad peavad olema järgmiste omadustega:

| a) | ühtlase suurusega: mugula läbimõõt ei tohi olla alla 35 mm ega üle 80 mm, ühes pakendis olevate mugulate läbimõõdu erinevus ei tohi olla üle 30 mm; |
| --- | --- |

a)

ühtlase suurusega: mugula läbimõõt ei tohi olla alla 35 mm ega üle 80 mm, ühes pakendis olevate mugulate läbimõõdu erinevus ei tohi olla üle 30 mm;

| b) | mugulad peavad olema terved, kõvad, puhtad, idudeta, ilma biootiliste või abiootiliste kahjustusteta. |
| --- | --- |

b)

mugulad peavad olema terved, kõvad, puhtad, idudeta, ilma biootiliste või abiootiliste kahjustusteta.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kartul „Patata del Fucino“ pannakse maha ning seda kasvatatakse ja korjatakse määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kartuleid säilitatakse kastides, temperatuur peab jääma vahemikku 4–10 °C ja suhteline õhuniiskus peab olema 88–95 %. Kartulid võivad jahedas ruumis säilida ka pikema aja jooksul, kuid siiski mitte üle üheksa kuu. Säilitamiseks ettenähtud kartulitele on lubatud teha idanemisvastast tõrjet vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

Kartuli „Patata del Fucino“ (KGT) turule laskmisel tuleb kasutada järgmisi pakendeid:

| — | võrkkotid mahutavusega: 2–20 kg; |
| --- | --- |

—

võrkkotid mahutavusega: 2–20 kg;

| — | väiksemad võrgud mahutavusega: 0,5–2,5 kg; |
| --- | --- |

—

väiksemad võrgud mahutavusega: 0,5–2,5 kg;

| — | pakendid: vertbag, quickbag, girsac ja paberkotid mahutavusega 0,5–5 kg; |
| --- | --- |

—

pakendid: vertbag, quickbag, girsac ja paberkotid mahutavusega 0,5–5 kg;

| — | pappkastid või puuviljakastid mahutavusega 3–20 kg; |
| --- | --- |

—

pappkastid või puuviljakastid mahutavusega 3–20 kg;

| — | toidualused mahutavusega 0,5–5 kg; |
| --- | --- |

—

toidualused mahutavusega 0,5–5 kg;

| — | korvid mahutavusega 0,5–5 kg. |
| --- | --- |

—

korvid mahutavusega 0,5–5 kg.

Kõik loetletud liiki pakendid peavad sisaldama puhtaid kartuleid (harjaga puhastatud või pestud) ning olema kindlalt suletud, nii et kartuleid ei saa ilma pakendit lõhkumata välja võtta, erandiks on pappkastid või puuviljakastid.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote pakendile kinnitatud märgisel peab lisaks liidu sümbolile ning seadusega ettenähtud teabele olema ka järgmised tähistused:

| — | „Patata del Fucino“, mille kõrval väljend „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis) pikalt väljakirjutatuna või lühendina IGP (KGT); |
| --- | --- |

—

„Patata del Fucino“, mille kõrval väljend „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis) pikalt väljakirjutatuna või lühendina IGP (KGT);

| — | üksiku tootja/tootjarühma/pakendaja nimi või ärinimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

üksiku tootja/tootjarühma/pakendaja nimi või ärinimi ja aadress;

| — | algne netokaal; |
| --- | --- |

—

algne netokaal;

| — | sort; |
| --- | --- |

—

sort;

| — | järgmine tootelogo: |
| --- | --- |

—

järgmine tootelogo:

Image 1

Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole selgesõnaliselt ette nähtud.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kasvatuspiirkonna välispiiriks on maakonnatee Strada Provinciale Circonfucense, ja see hõlmab ka maa-alasid, mis on jaotatud taluteede ja nummerdatud kruntidena väiksemateks üksusteks ning mis on järgmiste L’Aquila provintsi omavalitsusüksuste osad: Avezzano; Celano; Cerchio; Aielli; Pescina; S. Benedetto dei Marsi; Ortucchio; Trasacco; Luco dei Marsi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Fucino järv, mis asus 700 meetri kõrgusel üle mere pinna, kuivendati 1875. aastal; järve põhi muudeti põllumajandusmaaks ja seal hakati kasvatama kartulit „Patata del Fucino“.

Morfoloogiliselt jaguneb piirkond kolmeks selgelt väljajoonistuvaks alaks, millest üks asub endise järve põhjas, teine 670 ja 720 meetri vahemikku jääval terrassialal ja kolmas neist kõrgemale jääval morfoloogiliselt väga mitmekesisel alal. Kuna tegemist on järvepõhja päritoluga madalikuga, on erosiooni arvestades valdavaks rohked setted. Kuna mullatekkesse kaasatud setted sisaldavad palju süsinikku, on liivsavimuldades nii lubja kogusisaldus kui ka keemiliselt aktiivse lubja sisaldus väga suur. Mulla pH on nõrgalt leeliseline kuni leeliseline ning organiliste ainete, kogulämmastiku, omastatava fosfori ja kaaliumi sisaldus on suur. Vajaliku orgaanilise aine sisalduse tagab ka rohke sõnnik, mida põllumajandusettevõtjad korrapäraselt laotavad. Mulla koostis tagab niiskuse hea läbilaskvuse ning ühtlike ja korrapäraste kartulite normaalse kasvu. Piirkonna iseloomulikud omadused – kaugus mäeahelikest ja idas vähem kui 80 km kaugusele jääva mere mõju – on siin vähe tuntavad. Kliima on pigem mandriline – talved on karmid ja rohkete sademetega ning suved kuumad ja põuased. Tootmisetapil valitsevad tingimused, päevase (ligikaudu 30 °C) ja öise (10 °–15 °C) temperatuuri vahe loob soodsad tingimused taimede kiireks kasvuks. Mullal on hea niiskusesisalduse säilitamise võime ning tänu sagedasele hommikusele kastele tõuseb põhjavesi lihtsalt taimedeni ning nende jaoks vajalike veevarude olemasolu on tagatud. Piirkonna kliimatingimustele on täienduseks sademed, lumi ja iseloomulik kaste, mis avaldub mõnikord lausa mikrosademetena. Piirkond on väga veerikas tänu mägedest alla voolavatele kiirevoolulistele jõgedele ja looduslikele ojadele, mis tasandikku ümbritsevad ning tänu sellele, et pärast järve kuivendamist ehitas firma Ente Fucino põllumajandusreformi aastatel (1950) siia spetsiaalselt geomeetrilise kanalivõrgu, millel oli kaks eesmärki: ühest küljest alade kuivendamine ning samal ajal kasvatatavate kultuuride niisutamine, aidates nii põllumajandustootjate tootmistingimusi parandada.

Muudes piirkondades kasvatatavast kartulist erineb kartul „Patata del Fucino“ oma mugula eriliste omaduste poolest, mis võimaldavad seda kasutada nii jaetarbimises kui ka tööstuslikult. Kartul „Patata del Fucino“ on tihke ega murene vajutamisel ning koor ei ole kartuli küljest lahti. Aurus keetmisel jääb kartuli tekstuur peeneteraliseks ega muutu tumedaks. Järgmine eriti hinnatud omadus on see, et frittimisel ei muutu kartul liiga pruuniks. Kartulite degusteerimiseks kohtunike poolt koostatud testil ilmnesid kartuli „Patata del Fucino“ väga selgelt väljenduvad maitseomadused, selgelt tulid esile meeldiv maitse ja kartulimaitse ning ebameeldivaid järelmaitseid (metall, rohi jne) peaaegu ei esinenud. Osutatud organoleptilised omadused püsivad muutumatuna ka pärast seda, kui kartulit on mitu kuud säilitatud.

Geograafilises kasvatuspiirkonnas hõlmab kartul „Patata del Fucino“ tootmistsükkel kõiki aastaaegu: kevadel pannakse kartul maha, suvel toimub kasvamine ja üksnes pärast täielikku füsioloogilist valmimist suve lõpul/sügisel võetakse kartul üles ning nii on kartul saanud ära kasutada eri aastaaegade ilmastikumõjusid. Kartuli „Patata del Fucino“ omadused on seotud selle kasvatamisega endisest järvepõhjast saadud kasvatusala tingimustes. Ala eripära tõttu saab kartulit kasvatada väga naturaalsetes tingimustes, mis tagab ka tootele selle iseloomulikud organoleptilised omadused. Piirkonna muld on kerge ja värske, valdavalt savine, see on ka looduslikult väga viljakas – palju on makro- ja mikroelemente, rohkelt orgaanilisi aineid ja huumust, mis on tekkinud sajandite pikkuse orgaanilise aine settimise tulemusel. Tänu sellele jäävad mugulad kasvades ja koristamisel kahjustusteta, pealispinnal ei ole pragusid ning nende kuju on korrapärane ja koor hästi kinni. Kirjeldatud kliima- ja mullatingimuste (mulla koostis, hea veejuhtivus, temperatuur, niisutuseks vajalikud veevarud) tõttu on Fucino alad kartulikasvatuseks väga sobivad. Tänu kohalike tootjate pikaaegsele kartulikasvatuskogemusele, viljelustehnikate pidevale täiustamisele, mille puhul eelistati ökoloogiliselt säästvaid viise, ja kasvatuskeskkonna kaitsmisele on kohalik toodang kõrge kvaliteediga ning algusest peale kohalikul turul tunnustatud ja hinnatud.

Alates 2002. aastast kasvatavad mitmed Fucino tootjaühendused kartulit vastavalt integreeritud tootmiskavale, mille kohaselt peab kartuli „Patata del Fucino“ kasvatamine toimuma täpselt spetsifikaati järgides ning seetõttu on nimetus käibel ka tootjate ja turustajate sõnavaras.

Erialastes ajakirjades, näiteks ajakirjas L’informatore Agrario, on avaldatud palju artikleid, milles märgitakse nimetusega „Patata del Fucino“ seoses Fucinot kui piirkonda, kus kartulikasvatus on väga levinud ja kus tegeletakse sordiaretusega:

| — | „Le varietà di patata coltivate in Italia e la loro destinazione d’uso“ (nr 2/2002, lk 61); |
| --- | --- |

—

„Le varietà di patata coltivate in Italia e la loro destinazione d’uso“ (nr 2/2002, lk 61);

| — | „Ecco perchè in Italia non si produce patata da seme“ (nr 46/2008, lk 34–36); |
| --- | --- |

—

„Ecco perchè in Italia non si produce patata da seme“ (nr 46/2008, lk 34–36);

| — | „Produzione di patata da seme: contributo per la valorizzazione dell’agricoltura montana“ (nr 18/97, lk 27–29), |
| --- | --- |

—

„Produzione di patata da seme: contributo per la valorizzazione dell’agricoltura montana“ (nr 18/97, lk 27–29),

| — | „Sperimentazione varietale 1998 su patata comune nel centro e nel nord“ (nr 48/98, lk 39–46).
  Aastate jooksul on kohalikud tootjad teinud palju ära selleks, et kartulit „Patata del Fucino“ edendada ja väärtustada. Näiteks: |
| --- | --- |

—

„Sperimentazione varietale 1998 su patata comune nel centro e nel nord“ (nr 48/98, lk 39–46).

Aastate jooksul on kohalikud tootjad teinud palju ära selleks, et kartulit „Patata del Fucino“ edendada ja väärtustada. Näiteks:

| — | alates 1971. aastast toimub Fucinos ja konkreetsemalt Avezzano kommuunis laat Sagra della Patata; |
| --- | --- |

—

alates 1971. aastast toimub Fucinos ja konkreetsemalt Avezzano kommuunis laat Sagra della Patata;

| — | 2008. aastal, kui ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all tähistati rahvusvahelist kartuliaastat, andsid kartulit „Patata del Fucino“ kasvatavad ettevõtjad Albaaniaga sõlmitud koostööprojekti Progetto Albania raames Zadrima piirkonnale tehnilist abi ja põllumajandusmaterjali; |
| --- | --- |

—

2008. aastal, kui ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni egiidi all tähistati rahvusvahelist kartuliaastat, andsid kartulit „Patata del Fucino“ kasvatavad ettevõtjad Albaaniaga sõlmitud koostööprojekti Progetto Albania raames Zadrima piirkonnale tehnilist abi ja põllumajandusmaterjali;

| — | 2001. aastal oli telekanalil Canale 5 edastatav saade „Il Gusto“ pühendatud kartulile „Patata del Fucino“; |
| --- | --- |

—

2001. aastal oli telekanalil Canale 5 edastatav saade „Il Gusto“ pühendatud kartulile „Patata del Fucino“;

| — | 1993. aastal tutvustati kartulit „Patata del Fucino“ riiklikul tasandil kanali RAI edastatud saates „Linea Verde“. |
| --- | --- |

—

1993. aastal tutvustati kartulit „Patata del Fucino“ riiklikul tasandil kanali RAI edastatud saates „Linea Verde“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335“

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/26

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 171/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

SZILVÁSVÁRADI PISZTRÁNG

ELi nr: PGI-HU-02472 – 4.6.2018

KPN () KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Szilvásváradi pisztráng“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ungari

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Szilvásváradi pisztráng“ on lõhilaste (Salmonidae) sugukonda kuuluv jõeforell (Salmo trutta morpha fario). Pealtpoolt vaadates on kala selg hallikasroheline, küljed on kuldkollased, tumedate ja eristuvate, heleda äärisega erkpunaste tähnidega.

Toodet „Szilvásváradi pisztráng“ turustatakse värskelt, 40–45 cm pikkusena ja puhastatult (roogitult) 400–500 grammi kaaluvana. Kala on tekstuurilt tugev ja heleda, kergelt roosaka värvusega, maitselt õrn, mudane kõrvalmaitse puudub.

Rasvaladestused puuduvad ja seljast kõhuosani on kala ristlõike tekstuur ühtlaselt tugev. „Szilvásváradi pisztráng“ on lihaskiult peenem kui mujal kasvatatud jõeforell.

3.3.   Sööt (üksnes loomset päritolu toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Szilvásváradi pisztrángi“ kasvuperioodil söödetakse kalu hormooni-, kemikaali- ja antibiootikumivabast kalajahust valmistatud söödaga, kuhu on lisatud kalaõli, vajalikke vitamiine ja mikroelemente ning mis on toodetud keskkonnasõbralikult (kemikaalideta ja GMOdeta). Kalakasvatusmeetodi olulise aspektina jäetakse punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas paiknevate forellitiikide servadesse alles taimed, mis tagab, et kalad saavad ka looduslikku lisatoitu (eelkõige putukaid).

3.4.   Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsessi etapid, st aretus, paljundamine, maimude ja turustatava kala kasvatamine ning püük, peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, peenestamise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Szilvásváradi halduspiirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Szilvásváradi pisztrángi“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote kvaliteedil.

„Szilvásváradi pisztrángi“ maitse erineb sarnaste kalaliikide maitsest ning tal on ka väga iseloomulik tekstuur. Roosakal kalal on õrn maitse, mudamaitset ei ole tunda, tal on tugevam tekstuur ja ning ta on peenema lihaskiuga kui mujal kasvatatud forell, rasvaladestus puudub.

Szalajka org, kust „Szilvásváradi pisztráng“ pärit on ja kus teda kasvatatakse, on Bükki mäestiku 350–400 meetri kõrgusel üle merepinna paiknev kuristik, kus asuvad Szalajka ja Szikla karstiallikad. Kalakasvatustiigid rajati orust läbi voolava Szalajka oja vee abil, tiikides kasutatav vesi saadakse ojast. Allikate vesi laskub 800 meetri kõrguselt Bükki platoolt läbi karstivormide, kus see läbib korduva loodusliku filtreerimise, mille tulemuseks on erakordselt puhas ja kvaliteetne vesi, mida kasutatakse kalakasvatustiikides. Allikate veetemperatuur on aasta läbi 11–12 °C.

Kalakasvatustiigid paiknevad otse neid veega varustavate allikate kõrval. Allikad ja kalakasvatustiigid, sh vastsete koorumiseks mõeldud tiigid, on üksteisest umbes 200 meetri kaugusel, see on ainus Ungari kalakasvandus, kus tiikide ja allika vahel ei ole reostust tekitavaid asulaid ega põllumajandusmaad, forellitiikidesse jõuab vesi pinnaveena. Kogu piirkond on Bükki rahvuspargi osa.

Geograafilisel piirkonnal on järgmised ainulaadsed omadused:

| — | tiike veega varustavate allikate veetemperatuur on ühesugune nii suvel kui ka talvel, seega on koorumis- ja kasvatustiikide temperatuurid vaid väga väikese erinevusega. Kalu saab kasvatada stabiilses keskkonnas. Ühtlase jahedusega allikavesi aasta läbi ja lühike vahemaa tiikide vahel tähendab, et veetemperatuur tiikides ei tõuse üle 15 °C isegi suvisel kalakasvatusperioodil. Jahedas vees on kaladel väiksem söögiisu, nad kasvavad aeglasemalt, mistõttu on kala tekstuur keskmisest tugevam, tihedam ja vähem rasvane. Allikatest tuleva värske vee pidev juurdevool takistab mudase kõrvalmaitse teket; |
| --- | --- |

—

tiike veega varustavate allikate veetemperatuur on ühesugune nii suvel kui ka talvel, seega on koorumis- ja kasvatustiikide temperatuurid vaid väga väikese erinevusega. Kalu saab kasvatada stabiilses keskkonnas. Ühtlase jahedusega allikavesi aasta läbi ja lühike vahemaa tiikide vahel tähendab, et veetemperatuur tiikides ei tõuse üle 15 °C isegi suvisel kalakasvatusperioodil. Jahedas vees on kaladel väiksem söögiisu, nad kasvavad aeglasemalt, mistõttu on kala tekstuur keskmisest tugevam, tihedam ja vähem rasvane. Allikatest tuleva värske vee pidev juurdevool takistab mudase kõrvalmaitse teket;

| — | vee pidev ja kiire vahetumine tagab hea hapnikuvarustuse, mis ei ole oluline üksnes kaladele endale, vaid aitab kiirendada ka nende ainevahetust, soodustab kasvu ja tõstab kalade kvaliteeti, muutes lihaskiud peenemaks ja kala tekstuurilt tugevamaks; |
| --- | --- |

—

vee pidev ja kiire vahetumine tagab hea hapnikuvarustuse, mis ei ole oluline üksnes kaladele endale, vaid aitab kiirendada ka nende ainevahetust, soodustab kasvu ja tõstab kalade kvaliteeti, muutes lihaskiud peenemaks ja kala tekstuurilt tugevamaks;

| — | ühtlase suurepärase kvaliteediga, joogiveeks sobilik allikavesi, mida heakskiidetud labor pidevalt kontrollib, annab kalale õrna ja mudase kõrvalnoodita maitse; |
| --- | --- |

—

ühtlase suurepärase kvaliteediga, joogiveeks sobilik allikavesi, mida heakskiidetud labor pidevalt kontrollib, annab kalale õrna ja mudase kõrvalnoodita maitse;

| — | kalade jaoks stressivabas keskkonnas puuduvad kunstlikud õhutussüsteemid ja kasvatustiikide ümber ei ole ülearuseid inimesi. |
| --- | --- |

—

kalade jaoks stressivabas keskkonnas puuduvad kunstlikud õhutussüsteemid ja kasvatustiikide ümber ei ole ülearuseid inimesi.

Kõik need tegurid aitavad kaasa „Szilvásváradi pisztrángi“ ühtlasele kasvule ning kala tekstuuri ja värvuse kujunemisele: kala on tugeva tekstuuriga ja roosakas, puuduvad rasvaladestused.

Jõeforelli aretamiseks Szilvásváradi forellikasvanduses kasutatakse alati samade omadustega sugukarja, see on geneetiliselt puhas. Forellikasvandusse või Szalajka ojja ei ole kunagi asustatud lõhilaste sugukonda kuuluvaid eluskalu teistest kasvandustest või veekogudest ega ei ole seal neid peetud.

Põlvest põlve edasi antud kogemused on loonud baasteadmise, millal kalamarja võtta, millist paljundusmeetodit kasutada ja kuidas viljastamata mari eemaldada. Kohalike teadmiste järgi tuleb kalavastsete söötmist alustada 32–35 päeva peale nende koorumist, sest selles etapis on nad valmis sööta vastu võtma. Kui söötmist alustatakse hiljem, siis vastsed enam sööta vastu ei võta See meetod tagab madala suremusmäära ja selle, et kalakasvatustiigid püsivad puhtana, kuna kalad söövad tiikidesse pandava sööda ära ja tiiki ei jää seda reostavat ülearust sööta.

Kogemused ja teadmised aitavad tagada, et „Szilvásváradi pisztrángi“ kasvatatakse kalamarjast turustatava kalani kemikaali-, ravimi- ja stressivabalt.

Nii joogivee kvaliteediga karstiallikavesi kui ka pikaajalised kalakasvatuskogemused tagavad „Szilvásváradi pisztrángi“ eelnevalt kirjeldatud ainulaadsed omadused.

Arvestades, et algupärane geneetiline materjal on puutumatuna säilinud ja kala on toidukultuuri austajate seas kõrgelt hinnatud, tunnustati „Szilvásváradi pisztrángi“ 2013. aastal nimetusega „Bükki rahvuspargi toode“.

Tootespetsifikatsiooni avaldamise viide

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 19.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 171/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 171/29

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 171/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Casatella Trevigiana“

ELi nr: PDO-IT-0348-AM02 – 22.11.2019

KPN (X) KGT ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio per la Tutela del Formaggio Casatella Trevigiana

Viale Sante Biasuzzi, 20

31038 Paese (TV)

ITALIA

Telefoni- ja faksinumber +39 0422951480

E-post: info@casatella.it

Eespool nimetatud Consorzio täidab ministri 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi 12511 artikli 13 lõike 1 tingimusi.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus |
| --- | --- |

☐

Märgistus

| ☐ | Muu: |
| --- | --- |

☐

Muu:

4.   Muudatus(te) liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatused

Toote kirjeldus

Kehtiva tootespetsifikaadi artikkel 2 ja koonddokumendi punkt 3.2

Keemilised omadused

Tekst:

„Rasvasisaldus: 18–25 % massist“

on asendatud järgmisega:

„Rasvasisaldus: 18–27 % massist“

Muudatuse eesmärk on vähendada ohtu, et kaitstud päritolunimetusega „Casatella Trevigiana“ juustu rasvasisaldusest ei peeta kinni, sest piima rasvasisaldus varieerub peamiselt väliste tegurite tõttu, nagu näiteks: lüpsilehmade sööt, kliima, loomakasvatustavad ja lüpsisagedus.

Tundub, et see oht on suurem väikestes ja keskmistes meiereides, seda nii selle tõttu, et neile tarnib tooteid piiratud arv ettevõtteid, kui selle tõttu, et piimasegus ei ole võimalik rasvasisaldust korrigeerida, sest kaitstud päritolunimetusega „Casatella Trevigiana“ juustu toodetakse täispiimast.

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Kehtiva tootespetsifikaadi artikkel 5 ja koonddokumendi punkt 3.4

„Toiduratsioon peab sisaldama vähemalt 90 % ulatuses sööta, mis pärineb artiklis 3 määratletud piirkonnast.“

„Toiduratsioon peab sisaldama vähemalt 60 % ulatuses sööta, mis pärineb artiklis 3 määratletud piirkonnast.“

Koonddokumendi punkti 3.4

Kolmanda taande järele on lisatud järgmine lõik:

„Loomade osaline toitmine punktis 4 osutatud määratletud piirkonnast väljastpoolt pärineva söödaga on põhjendatud, sest Treviso provintsis on loomakasvatuseks söödakultuuride kasvatamiseks mõeldud põllumajandusmaa pöördumatult vähenemas.“

Muudatuse põhjus on see, et söödakultuuride kasvatamiseks mõeldud põllumajandusmaa on KPNi „Casatella Trevigiana“ tootmispiirkonnas Treviso provintsis viimase kümne aasta jooksul järsult vähenenud.

Selle põhjuseks on peamiselt järgmised tegurid:

| a) | maad kasutatakse otseselt suurteks linnaehitus- ja teetöödeks; |
| --- | --- |

a)

maad kasutatakse otseselt suurteks linnaehitus- ja teetöödeks;

| b) | põllumajandusmaa otstarbe muutumine – söödakultuuride asemel kasvatatakse viinamarju. |
| --- | --- |

b)

põllumajandusmaa otstarbe muutumine – söödakultuuride asemel kasvatatakse viinamarju.

Selle nähtuse ulatuse mõistmiseks on Treviso provints esitanud järgmised andmed:

| — | 2018. aastaks oli alaliste söödamaade pindala võrreldes 2010. aastaga vähenenud 50 %; |
| --- | --- |

—

2018. aastaks oli alaliste söödamaade pindala võrreldes 2010. aastaga vähenenud 50 %;

| — | 2018. aastaks oli ajutiste söödamaade pindala võrreldes 2010. aastaga vähenenud 26 %; |
| --- | --- |

—

2018. aastaks oli ajutiste söödamaade pindala võrreldes 2010. aastaga vähenenud 26 %;

| — | 2018. aastaks oli viinamarjaistanduste pindala võrreldes 2010. aastaga kasvanud 30 %. |
| --- | --- |

—

2018. aastaks oli viinamarjaistanduste pindala võrreldes 2010. aastaga kasvanud 30 %.

KOONDDOKUMENT

„Casatella Trevigiana“

„Casatella Trevigiana“

ELi nr: PDO-IT-0348-AM02 – 22.11.2019

ELi nr: PDO-IT-0348-AM02 – 22.11.2019

KPN (X) KGT ()

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Casatella Trevigiana“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Pehme juust, mis on valmistatud Frisona, Pezzata Rossa, Bruna ja Burlina tõugu veiste ja nende tõugude ristandite täispiima kalgendamise teel. Tarbimisse andmisel on juust järgmiste organoleptiliste omadustega: pehme, läikiv, kergelt kreemjas ja suussulav juustumass, mille värv varieerub piimjasvalgest kreemikasvalgeni. Võib sisaldada väikseid augukesi. Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) ei saa selle tekstuuri tõttu liigitada väga kreemjate ega määrdejuustude hulka.

Koorik puudub või on vaevumärgatav, juustu kuju on üldjuhul silindriline. Juustul on kerge ja värske piimalõhn.

Maitse on mahe ja piimane, kergelt hapuka varjundiga.

Keemilised omadused

Niiskus: 53–60 %

Rasvasisaldus: 18–27 % massist

Valgusisaldus: > 12 % massist

Füüsikalised omadused

Kuju: silinderjas

Kaal

Suur formaat: 1,8–2,2 kg

Väike formaat: 0,2–0,7 kg

Läbimõõt

Suur formaat: 18–22 cm

Väike formaat: 5–12 cm

Alumine serv

Suur formaat: 5–8 cm

Väike formaat: 4–6 cm

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) valmistamiseks kasutavat piima andvate veiste sööda puhul tuleb arvestada järgmist:

| — | toiduratsioon peab sisaldama vähemalt 60 % ulatuses sööta, mis pärineb punktis 4 määratletud piirkonnast; |
| --- | --- |

—

toiduratsioon peab sisaldama vähemalt 60 % ulatuses sööta, mis pärineb punktis 4 määratletud piirkonnast;

| — | vähemalt 60 % lüpsilehmade päevases toiduratsioonis sisalduvast kuivainest peab olema kuivsööt; |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % lüpsilehmade päevases toiduratsioonis sisalduvast kuivainest peab olema kuivsööt;

| — | keelatud on järgmiste nimetatud tootmispiirkonnale ebatüüpiliste söötade kasutamine: söödapeet, tsitruseliste ja oliivide viljad ja töötlemisjäägid, esparsett ja kroon-magusristik, artišoki, lillkapsa, kaalika ja tomati terved viljad või taimede töötlemisjäägid. |
| --- | --- |

—

keelatud on järgmiste nimetatud tootmispiirkonnale ebatüüpiliste söötade kasutamine: söödapeet, tsitruseliste ja oliivide viljad ja töötlemisjäägid, esparsett ja kroon-magusristik, artišoki, lillkapsa, kaalika ja tomati terved viljad või taimede töötlemisjäägid.

Loomade osaline toitmine punktis 4 osutatud määratletud piirkonnast väljastpoolt pärineva söödaga on põhjendatud, sest Treviso provintsis on loomakasvatuseks söödakultuuride kasvatamiseks mõeldud põllumajandusmaa pöördumatult vähenemas.

Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) valmistamiseks kasutatav piim peab olema toodetud Treviso provintsile vastava geograafilise piirkonna lautades.

Töötlemisele suunatud piima rasvaprotsent peab olema üle 3,2 %. Piim ei tohi sisaldada konservante, keelatud on ka ternespiima ja selgete haigustunnustega veiste piima kasutamine. Laudas peab piima säilitama jahutatult. Juustu valmistamist ei tohi alustada hiljem kui 48 tundi pärast lüpsmist.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid (veiste kasvatamine ja piima tootmine, kalgendamine, kalgendi töötlemine, juustu vormimine, nõrutamine, soolamine ja laagerdumine) peavad toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

Piima töötlemisetapid on järgmised: veiste kasvatamine ning piima tootmine, töötlemine ja laagerdamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juust „Casatella Trevigiana“ (KPN) antakse tarbimisse pakendatult. Kuna juust „Casatella Trevigiana“ (KPN) on väga õrn ja kergesti riknev nn pehme juust, võib pakendamata toote pikaajaline transportimine rikkuda selle organoleptilisi ja keemilis-füüsikalisi omadusi, mõjutades toote laagerdumisaega ja -viisi.

Selleks et tagada tootele iseloomulike kvalitatiivsete omaduste säilimine, peab tootmise ja pakendamise vahele jääv aeg olema niisiis võimalikult lühike. Seetõttu tuleb juust „Casatella Trevigiana“ (KPN) pakendada tootmispiirkonnas, et tagada toote ehtsus, jälgitavus ja kontroll, samuti selle keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste muutusteta säilimine.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) tähistamiseks kasutatakse alljärgnevalt esitatud märgistust.

Image 2

Tähise „Denominazione d’Origine Protetta“ võib asendada lühendiga „DOP“ (KPN).

Märgistuse üla- ja alaosa proportsioone ei tohi muuta ning need on esitatud eespool oleval joonisel. Juustu kaitsvale välisümbrisele peab olema kinnitatud kaubamärk.

Välisümbrisel ei tohi esitada toodet kiitvaid või tarbijaid muul viisil eksitavaid märkuseid.

Märgistuse mõõtmed peavad olema pakendi mõõtmete suhtes järgmises proportsioonis: kirja „Casatella“ laius ei tohi olla väiksem kui 80 % pakendi läbimõõdust.

Juustu eripära arvestades ei ole lubatud esitada otse selle pinnal mingeid märkuseid.

Ülalpool kirjeldatud tähise ja kirjaga varustatud pakendi kasutamine on kohustuslik.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kogu Treviso provintsi piiridesse jääv ala.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) omadused ja eripära on tihedalt seotud selle toote kohaliku, koduse ja talupoegliku päritoluga, samuti käsitööndusliku juustuvalmistamise tehnoloogia arenguga ja tootmispiirkonnale omaste bakteritüvedega. Juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) kvaliteet ja eripära sõltub otseselt piima mikrofloora omadustest, aga ka töötlemistemperatuurist ja -ajast, millest omakorda sõltuvad bakterite liigid, tüved ja kontsentratsioon.

Juust „Casatella Trevigiana“ on pehme, läikiv, kergelt kreemjas ja suussulav juustumass, mille värv varieerub piimjasvalgest kreemikasvalgeni. Võib sisaldada väikseid augukesi.

Koorik puudub või on vaevumärgatav, juustu kuju on üldjuhul silindriline. Juustul on kerge ja värske piimalõhn, maitse on mahe ja piimane, kergelt hapuka varjundiga.

Viimased uuringud näitavad, et juustu tootmispiirkonnas aastate jooksul väljakujunenud mikroflooras võib eristada erinevaid termofiilsete streptokokkide tüvesid, mille metaboolsed omadused ja aktiivsus mängivad põhirolli hapendamisprotsessis ning annavad samas tootele selle maitseomadused, nagu laagerdunud juustu kergelt hapuka maitse.

Proteolüütiliselt aktiivsed termofiilsed piimhappebakterid, mida on küll arvuliselt vähem, aitavad omakorda kaasa kaseiinide lagunemisele ja molekulide või nende eelkäijate tekkele, mis annavad juustule iseloomuliku tekstuuri, laagerdumisastme ja maitse – need eripärased ja kordumatud tunnused, mida on võimatu saavutada toomispiirkonnast väljaspool.

Tootjate poolt kasutatav töötlemistehnika, mille puhul kasutatakse madalat kalgendumistemperatuuri, on kujunenud välja traditsioonide põhjal, mis aitavad baktereid Streptococchi ja termofiilseid piimhappebaktereid Lattobacilli termofili väärtustada ning rohkem esile tuua.

Streptococchi

Lattobacilli termofili

See aitab ka rõhutada ja kinnistada peamisi juustu „Casatella Trevigiana“ (KPN) organoleptilisi omadusi.

Selle Treviso piirkonna iseloomuliku juustu päritolu on seotud koduse juustuvalmistamise iidse traditsiooniga. Tootmistehnoloogiat anti edasi suuliselt ja see tugines väga lihtsatele meetoditele. Seetõttu võib öelda, et tootele on pannud aluse Treviso piirkonna juustuvalmistamise traditsioonid, mida alates 1962. aastast kutsutakse „iidseteks“.

Leidub arvukaid kirjalikke tõendeid selle kohta, et Casatella juust on Treviso päritolu.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità“ [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG“ [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---