# Eiropas Savienības C 200/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 200 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 15. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 200

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 15. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku padome |
| 2020/C 200/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2020. gada 6. maijs) par ieguldījumu fondu likviditātes riskiem (ESRK/2020/4) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

2020/C 200/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2020. gada 6. maijs) par ieguldījumu fondu likviditātes riskiem (ESRK/2020/4)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 200/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine) (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 200/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer) (
  1
  ) | 7 |
| 2020/C 200/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) (
  1
  ) | 8 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 200/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine) (
  1
  )

1

6

2020/C 200/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer) (
  1
  )

1

7

2020/C 200/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) (
  1
  )

Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL

1

8

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 200/05 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 12. jūnijs | 9 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 200/05

Euro maiņas kurss — 2020. gada 12. jūnijs

9

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 200/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group) (
  1
  ) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 200/07 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 12 |
| 2020/C 200/08 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 15 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 200/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group) (
  1
  )

HGK / Imperial Shipping Group

1

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 200/07

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

12

2020/C 200/08

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku padome

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2020. gada 6. maijs)

par ieguldījumu fondu likviditātes riskiem

(ESRK/2020/4)

(2020/C 200/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b), d) un f) apakšpunktu, kā arī 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 15. panta 3. punkta e) apakšpunktu un 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Koronavīrusa izraisītās slimības 2019 (Covid-19) pandēmija un ar to saistītie un nepieciešamie ierobežojošie pasākumi ir smags un nepieredzēts šoks Eiropas ekonomikai. Ņemot to vērā, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) Valde 2020. gada 2. aprīļa sanāksmē paziņoja, ka tā pievērsīs uzmanību piecām prioritārām jomām, kurās iestāžu īstenotā koordinācija Eiropas Savienībā varētu būt īpaši svarīga, lai nodrošinātu Eiropas Savienības finanšu stabilitāti (3). Viena no piecām prioritārajām jomām ir saistīta ar finanšu tirgus likviditāti un ietekmi uz aktīvu pārvaldītājiem un apdrošinātājiem. |
| --- | --- |

(1)

Koronavīrusa izraisītās slimības 2019 (Covid-19) pandēmija un ar to saistītie un nepieciešamie ierobežojošie pasākumi ir smags un nepieredzēts šoks Eiropas ekonomikai. Ņemot to vērā, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) Valde 2020. gada 2. aprīļa sanāksmē paziņoja, ka tā pievērsīs uzmanību piecām prioritārām jomām, kurās iestāžu īstenotā koordinācija Eiropas Savienībā varētu būt īpaši svarīga, lai nodrošinātu Eiropas Savienības finanšu stabilitāti (3). Viena no piecām prioritārajām jomām ir saistīta ar finanšu tirgus likviditāti un ietekmi uz aktīvu pārvaldītājiem un apdrošinātājiem.

| (2) | Aktīvu cenu kraso kritumu, kas tika novērots Covid-19 pandēmijas sākumā, papildināja ievērojama dzēšana no dažu ieguldījumu fondu puses un ievērojama finanšu tirgus likviditātes pasliktināšanās. Lai gan tirgus apstākļi vēlāk stabilizējušies, galvenokārt tāpēc, ka apņēmīgi rīkojušās centrālās bankas, uzraudzības iestādes un valdības Eiropas Savienībā un citur pasaulē, joprojām pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz makrofinansiālo perspektīvu. |
| --- | --- |

(2)

Aktīvu cenu kraso kritumu, kas tika novērots Covid-19 pandēmijas sākumā, papildināja ievērojama dzēšana no dažu ieguldījumu fondu puses un ievērojama finanšu tirgus likviditātes pasliktināšanās. Lai gan tirgus apstākļi vēlāk stabilizējušies, galvenokārt tāpēc, ka apņēmīgi rīkojušās centrālās bankas, uzraudzības iestādes un valdības Eiropas Savienībā un citur pasaulē, joprojām pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz makrofinansiālo perspektīvu.

| (3) | Iepriekšējie ESRK novērtējumi (4) attiecībā uz nebanku finanšu starpniecību atklājuši iespējamu neaizsargātību, ko rada tādi ieguldījumu fondi, kuriem ir īsi dzēšanas periodi, bet kuri iegulda mazāk likvīdos aktīvos. Šāda likviditātes neatbilstība palielina risku, ka spriedzes apstākļos var rasties papildu spiediens uz aktīvu novērtējumu, ja ieguldījumu fondi, lai atbilstu dzēšanas prasībām, īsā laikposmā cenšas pārdot mazāk likvīdus aktīvus. Tas varētu radīt lielākus tirgus vērtības zaudējumus citām finanšu iestādēm, kurām ir riska darījumi ar tiem pašiem vai korelētiem aktīviem, vai tas varētu pēkšņi pastiprināt finanšu nosacījumus. |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšējie ESRK novērtējumi (4) attiecībā uz nebanku finanšu starpniecību atklājuši iespējamu neaizsargātību, ko rada tādi ieguldījumu fondi, kuriem ir īsi dzēšanas periodi, bet kuri iegulda mazāk likvīdos aktīvos. Šāda likviditātes neatbilstība palielina risku, ka spriedzes apstākļos var rasties papildu spiediens uz aktīvu novērtējumu, ja ieguldījumu fondi, lai atbilstu dzēšanas prasībām, īsā laikposmā cenšas pārdot mazāk likvīdus aktīvus. Tas varētu radīt lielākus tirgus vērtības zaudējumus citām finanšu iestādēm, kurām ir riska darījumi ar tiem pašiem vai korelētiem aktīviem, vai tas varētu pēkšņi pastiprināt finanšu nosacījumus.

| (4) | Spēkā esošie Eiropas Savienības noteikumi ietver īpašus pienākumus fondu pārvaldības sabiedrībām attiecībā uz likviditātes riska pārvaldību saistībā ar fondiem, kurus tās pārvalda (5). Pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) ieguldījumu likviditātes profilam jāatbilst fonda nolikumā, dibināšanas dokumentos vai prospektā noteiktajai dzēšanas politikai. Tāpat arī alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) ieguldījumu stratēģijai, likviditātes profilam un dzēšanas politikai ir jābūt konsekventai (6). Šos noteikumus papildina Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pamatnostādnes par PVKIU un AIF likviditātes stresa testēšanu, lai fondu pārvaldnieki varētu regulāri pārbaudīt savu fondu noturību pret likviditātes risku parastos un ārkārtas likviditātes apstākļos (7). |
| --- | --- |

(4)

Spēkā esošie Eiropas Savienības noteikumi ietver īpašus pienākumus fondu pārvaldības sabiedrībām attiecībā uz likviditātes riska pārvaldību saistībā ar fondiem, kurus tās pārvalda (5). Pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) ieguldījumu likviditātes profilam jāatbilst fonda nolikumā, dibināšanas dokumentos vai prospektā noteiktajai dzēšanas politikai. Tāpat arī alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) ieguldījumu stratēģijai, likviditātes profilam un dzēšanas politikai ir jābūt konsekventai (6). Šos noteikumus papildina Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pamatnostādnes par PVKIU un AIF likviditātes stresa testēšanu, lai fondu pārvaldnieki varētu regulāri pārbaudīt savu fondu noturību pret likviditātes risku parastos un ārkārtas likviditātes apstākļos (7).

| (5) | Šis ieteikums izstrādāts, lai uzlabotu gatavību reaģēt uz iespējamiem nelabvēlīgiem satricinājumiem nākotnē, kas varētu izraisīt finanšu tirgus likviditātes pasliktināšanos, negatīvi ietekmējot finanšu stabilitātes nosacījumus Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(5)

Šis ieteikums izstrādāts, lai uzlabotu gatavību reaģēt uz iespējamiem nelabvēlīgiem satricinājumiem nākotnē, kas varētu izraisīt finanšu tirgus likviditātes pasliktināšanos, negatīvi ietekmējot finanšu stabilitātes nosacījumus Eiropas Savienībā.

| (6) | ESRK atzīst, ka ieguldījumu fondu sektors Eiropas Savienībā ir liels un daudzveidīgs. Ņemot to vērā, ESRK noteikusi divus segmentus kā īpaši augstas prioritātes jomas pastiprinātai pārbaudei no finanšu stabilitātes viedokļa. |
| --- | --- |

(6)

ESRK atzīst, ka ieguldījumu fondu sektors Eiropas Savienībā ir liels un daudzveidīgs. Ņemot to vērā, ESRK noteikusi divus segmentus kā īpaši augstas prioritātes jomas pastiprinātai pārbaudei no finanšu stabilitātes viedokļa.

| (7) | Pirmais no šiem segmentiem ir ieguldījumu fondi ar būtiskiem riska darījumiem ar uzņēmumu parāda instrumentiem. Neilgi pēc Covid-19 pandēmijas sākuma notika ievērojama dzēšana no tādu ieguldījumu fondu puses, kas iegulda uzņēmumu parāda instrumentos. Turklāt ieguldījumu fondu turējumā ir ievērojama daļa Eiropas Savienībā apgrozībā esošo nefinanšu uzņēmumu obligāciju. Jebkāds nākotnē iespējams spiediens dzēšanu veikt beztermiņa fondiem ar īsiem dzēšanas periodiem varētu izsaukt to, ka fondu pārvaldnieki ātri pārdod mazāk likvīdus aktīvus, tādējādi veicinot likviditātes apstākļu pasliktināšanos uzņēmumu parāda instrumentu tirgos. Tam varētu būt plašāka negatīva ietekme uz citām finanšu iestādēm, kurām ir riska darījumi ar šiem aktīviem, piemēram, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem vai bankām, vai negatīva ietekme uz nefinanšu sabiedrību tirgus finansējuma izmaksām un finansējuma pieejamību. |
| --- | --- |

(7)

Pirmais no šiem segmentiem ir ieguldījumu fondi ar būtiskiem riska darījumiem ar uzņēmumu parāda instrumentiem. Neilgi pēc Covid-19 pandēmijas sākuma notika ievērojama dzēšana no tādu ieguldījumu fondu puses, kas iegulda uzņēmumu parāda instrumentos. Turklāt ieguldījumu fondu turējumā ir ievērojama daļa Eiropas Savienībā apgrozībā esošo nefinanšu uzņēmumu obligāciju. Jebkāds nākotnē iespējams spiediens dzēšanu veikt beztermiņa fondiem ar īsiem dzēšanas periodiem varētu izsaukt to, ka fondu pārvaldnieki ātri pārdod mazāk likvīdus aktīvus, tādējādi veicinot likviditātes apstākļu pasliktināšanos uzņēmumu parāda instrumentu tirgos. Tam varētu būt plašāka negatīva ietekme uz citām finanšu iestādēm, kurām ir riska darījumi ar šiem aktīviem, piemēram, apdrošināšanas sabiedrībām, pensiju fondiem vai bankām, vai negatīva ietekme uz nefinanšu sabiedrību tirgus finansējuma izmaksām un finansējuma pieejamību.

| (8) | Otrs segments, ko ESRK noteikusi par īpaši augstu prioritāro jomu pastiprinātai pārbaudei no finanšu stabilitātes viedokļa, ir ieguldījumu fondi ar ievērojamiem riska darījumiem ar nekustamo īpašumu. Sabiedrības veselības dēļ noteiktie ierobežojumi, kas vajadzīgi, lai ierobežotu Covid-19 izplatīšanos, varētu samazināt nekustamā īpašuma tirgus darījumu apjomu un palielināt vērtēšanas nenoteiktību. Tiek lēsts, ka nekustamā īpašuma ieguldījumu fondu turējumā ir aptuveni viena trešā daļa no Eiropas Savienības komerciālā nekustamā īpašuma tirgus. Nākotnē iespējamā dzēšana no tādu ieguldījumu fondu puses, kuriem ir būtiski nekustamā īpašuma turējumi, varētu veicināt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma novērtējumu, ja to papildinātu nekustamā īpašuma aktīvu pārdošana apstākļos, kuros novērojami nelieli darījumu apjomi. Tas varētu negatīvi ietekmēt citas finanšu iestādes, kurām ir riska darījumi ar nekustamo īpašumu, tostarp tādas, kuras izmanto nekustamo īpašumu kā aizdevumu nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Otrs segments, ko ESRK noteikusi par īpaši augstu prioritāro jomu pastiprinātai pārbaudei no finanšu stabilitātes viedokļa, ir ieguldījumu fondi ar ievērojamiem riska darījumiem ar nekustamo īpašumu. Sabiedrības veselības dēļ noteiktie ierobežojumi, kas vajadzīgi, lai ierobežotu Covid-19 izplatīšanos, varētu samazināt nekustamā īpašuma tirgus darījumu apjomu un palielināt vērtēšanas nenoteiktību. Tiek lēsts, ka nekustamā īpašuma ieguldījumu fondu turējumā ir aptuveni viena trešā daļa no Eiropas Savienības komerciālā nekustamā īpašuma tirgus. Nākotnē iespējamā dzēšana no tādu ieguldījumu fondu puses, kuriem ir būtiski nekustamā īpašuma turējumi, varētu veicināt lejupvērstu spiedienu uz nekustamā īpašuma novērtējumu, ja to papildinātu nekustamā īpašuma aktīvu pārdošana apstākļos, kuros novērojami nelieli darījumu apjomi. Tas varētu negatīvi ietekmēt citas finanšu iestādes, kurām ir riska darījumi ar nekustamo īpašumu, tostarp tādas, kuras izmanto nekustamo īpašumu kā aizdevumu nodrošinājumu.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības finanšu sistēma palīdz absorbēt, nevis pastiprināt Covid-19 izsauktos satricinājumus, vajadzīga būtiska koordinācija gan starp uzraudzības iestādēm, kas atbild par dažādiem finanšu tirgu segmentiem, gan dažādu valstu iestādēm. Tas jo īpaši attiecas uz darbībām kapitāla tirgos, tostarp tādām, ko veic ieguldījumu fondi, kurās pārrobežu plūsmas ir lielas un šādu darbību netraucēta darbība ir atkarīga no vairākiem dalībniekiem visā finanšu sistēmā. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības finanšu sistēma palīdz absorbēt, nevis pastiprināt Covid-19 izsauktos satricinājumus, vajadzīga būtiska koordinācija gan starp uzraudzības iestādēm, kas atbild par dažādiem finanšu tirgu segmentiem, gan dažādu valstu iestādēm. Tas jo īpaši attiecas uz darbībām kapitāla tirgos, tostarp tādām, ko veic ieguldījumu fondi, kurās pārrobežu plūsmas ir lielas un šādu darbību netraucēta darbība ir atkarīga no vairākiem dalībniekiem visā finanšu sistēmā.

| (10) | ESRK atzīst, ka EVTI pašlaik veic augstas prioritātes darbu, lai uzlabotu uzraudzības konverģenci attiecībā uz fondu pārvaldnieku likviditātes riska pārvaldību. Tas ietver 2020. gadā izziņoto Kopīgo uzraudzības darbību attiecībā uz PVKIU pārvaldnieku likviditātes riska pārvaldību (8) un EVTI veikto uzraudzības darbību koordināciju saistībā ar Covid-19. |
| --- | --- |

(10)

ESRK atzīst, ka EVTI pašlaik veic augstas prioritātes darbu, lai uzlabotu uzraudzības konverģenci attiecībā uz fondu pārvaldnieku likviditātes riska pārvaldību. Tas ietver 2020. gadā izziņoto Kopīgo uzraudzības darbību attiecībā uz PVKIU pārvaldnieku likviditātes riska pārvaldību (8) un EVTI veikto uzraudzības darbību koordināciju saistībā ar Covid-19.

| (11) | Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā. |
| --- | --- |

(11)

Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

| (12) | ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad informēti adresāti, un pēc tam, kad Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, |
| --- | --- |

(12)

ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad informēti adresāti, un pēc tam, kad Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. IEDAĻA

IETEIKUMS

A ieteikums. Uzraudzības iestāžu veiktās ieguldījumu fondu sagatavotības novērtēšanas koordinācija

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) tiek ieteikts:

| 1. | koordinēt sadarbību ar nacionālajām kompetentajām iestādēm, lai veiktu mērķtiecīgus uzraudzības pasākumus ieguldījumu fondos, kuriem ir ievērojami riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentiem un nekustamā īpašuma aktīviem, lai novērtētu šo divu ieguldījumu fondu sektora segmentu gatavību iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem, tostarp jebkādu iespējamu būtisku dzēšanu atsākšanu un/vai novērtējuma nenoteiktības palielināšanos; |
| --- | --- |

1.

koordinēt sadarbību ar nacionālajām kompetentajām iestādēm, lai veiktu mērķtiecīgus uzraudzības pasākumus ieguldījumu fondos, kuriem ir ievērojami riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentiem un nekustamā īpašuma aktīviem, lai novērtētu šo divu ieguldījumu fondu sektora segmentu gatavību iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem, tostarp jebkādu iespējamu būtisku dzēšanu atsākšanu un/vai novērtējuma nenoteiktības palielināšanos;

| 2. | ziņot ESRK par tās veikto analīzi un secinājumiem, kas izdarīti attiecībā uz ieguldījumu fondu sagatavotību. |
| --- | --- |

2.

ziņot ESRK par tās veikto analīzi un secinājumiem, kas izdarīti attiecībā uz ieguldījumu fondu sagatavotību.

2. IEDAĻA

ĪSTENOŠANA

1.   Definīcijas

| 1. | Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:






  a) | “nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) ir kompetentā iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (9) 2. panta 1. punkta h) apakšpunktā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (10) 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

“nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) ir kompetentā iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (9) 2. panta 1. punkta h) apakšpunktā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (10) 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

| b) | “ieguldījumu fonds” ir: i) pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (PVKIU), kas definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu; un ii) alternatīvo ieguldījumu fonds, kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

“ieguldījumu fonds” ir: i) pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (PVKIU), kas definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, kas saņēmis atļauju saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu; un ii) alternatīvo ieguldījumu fonds, kas definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

2.   Īstenošanas kritēriji

| 1. | Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:






  a) | pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā ieteikuma mērķi un saturu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā ieteikuma mērķi un saturu;

| b) | jāizpilda pielikumā izklāstītie īpašie atbilstības kritēriji. |
| --- | --- |

b)

jāizpilda pielikumā izklāstītie īpašie atbilstības kritēriji.

3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

| 1. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz ieteikumiem, un jāpamato jebkāda bezdarbība. EVTI tiek lūgta sniegt ziņojumu līdz 2020. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

1.

4.   Uzraudzība un novērtējums

| 1. | ESRK Sekretariāts vajadzības gadījumā:






  a) | palīdzēs EVTI, attiecībā uz konkrētām analīzes daļām sniedzot ieguldījumu no finanšu stabilitātes viedokļa; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

palīdzēs EVTI, attiecībā uz konkrētām analīzes daļām sniedzot ieguldījumu no finanšu stabilitātes viedokļa;

| b) | koordinēs turpmāko pasākumu veikšanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

koordinēs turpmāko pasākumu veikšanas procedūru;

| c) | sniegs palīdzību pēc EVTI pieprasījuma. |
| --- | --- |

c)

sniegs palīdzību pēc EVTI pieprasījuma.

| 2. | ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojusi EVTI, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un EVTI nav pienācīgi pamatojusi savu bezdarbību. |
| --- | --- |

2.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 6. maijā

ESRK Valdes vārdā –

ESRK Sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

2

(3)  Sk. paziņojumu presei, kas tika sniegts pēc ESRK Valdes 2020. gada 2. aprīļa sanāksmes, pieejams https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200409~a26cc93c59.en.html.

3

(4)  Sk., piemēram, ikgadējo EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019, kas pieejams https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

4

EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019,

(5)  Sk. 40. panta 4. punktu Komisijas Direktīvā Nr. 2010/43/ES (2010. gada 1. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/65/EK attiecībā uz organizatoriskajām prasībām, interešu konfliktiem, profesionālo ētiku, riska pārvaldību un starp depozitāriju un pārvaldības sabiedrību noslēdzamās vienošanās saturu, (OV L 176, 10.7.2010., 42. lpp.).

5

(6)  Sk. 16. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

6

(7)  ESMA, Final Report: Guidelines on liquidity stress testing in UCITS and AIFs, 2 September 2019, pieejams: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma34-39-882_final_report_guidelines_on_lst_in_ucits_and_aifs.pdf

7

ESMA, Final Report: Guidelines on liquidity stress testing in UCITS and AIFs, 2 September 2019

(8)  Sk. EVTI 2020. gada 30. janvāra paziņojumu presei, kas pieejams: https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-launches-common-supervisory-action-ncas-ucits-liquidity-risk-management

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

IETEIKUMA IZPILDES KRITĒRIJI

Attiecībā uz A ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

| 1. | Lai nodrošinātu mērķtiecīgu un savlaicīgu īstenošanu, EVTI būtu jākoordinē sava darbības ar NKI, lai:






  a) | identificētu ieguldījumu fondus Eiropas Savienībā, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentu un nekustamā īpašuma tirgiem un kuri ir īpaši svarīgi no makroprudenciālās uzraudzības viedokļa. Ierobežojot īstenošanas jomu tikai attiecībā uz šiem fondiem, šā ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka īstenošanu var veikt atvēlētajā laikā. Identificējot fondus, EVTI var vēlēties ņemt vērā arī citas būtiskas iezīmes, piemēram, dzēšanas biežumu un/vai aizņemto līdzekļu īpatsvaru. |
| --- | --- | --- |

1.

Lai nodrošinātu mērķtiecīgu un savlaicīgu īstenošanu, EVTI būtu jākoordinē sava darbības ar NKI, lai:

a)

identificētu ieguldījumu fondus Eiropas Savienībā, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentu un nekustamā īpašuma tirgiem un kuri ir īpaši svarīgi no makroprudenciālās uzraudzības viedokļa. Ierobežojot īstenošanas jomu tikai attiecībā uz šiem fondiem, šā ieteikuma mērķis ir nodrošināt, ka īstenošanu var veikt atvēlētajā laikā. Identificējot fondus, EVTI var vēlēties ņemt vērā arī citas būtiskas iezīmes, piemēram, dzēšanas biežumu un/vai aizņemto līdzekļu īpatsvaru.

| b) | mērķtiecīgi veiktu darbības attiecībā uz a) apakšpunktā minēto ieguldījumu fondu apakšgrupu, lai palīdzētu novērtēt to pašreizējo sagatavotību negaidītam dzēšanas apjoma pieaugumam un/vai novērtējuma nenoteiktības pieaugumam, tostarp gūstot priekšstatu par to, kā šie fondi īstermiņā varētu reaģēt uz iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem; |
| --- | --- |

b)

mērķtiecīgi veiktu darbības attiecībā uz a) apakšpunktā minēto ieguldījumu fondu apakšgrupu, lai palīdzētu novērtēt to pašreizējo sagatavotību negaidītam dzēšanas apjoma pieaugumam un/vai novērtējuma nenoteiktības pieaugumam, tostarp gūstot priekšstatu par to, kā šie fondi īstermiņā varētu reaģēt uz iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem;

| c) | novērtētu ieguldījumu fondu sektora uzņēmumu parāda instrumentu un nekustamā īpašuma segmentu sagatavotību un apsvērtu, vai vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu to sagatavotību. Jo īpaši novērtējumā galvenā uzmanība būtu jāpievērš iespējamiem turpmākiem dzēšanas un/vai novērtējumu nenoteiktības satricinājumiem un jāapsver, vai vajadzīga papildu rīcība, piemēram, papildu norādījumi fondiem vai uzraudzības iestādēm par likviditātes pārvaldības instrumentu izmantošanu un/vai darbībām attiecībā uz novērtējumu nenoteiktību. |
| --- | --- |

c)

novērtētu ieguldījumu fondu sektora uzņēmumu parāda instrumentu un nekustamā īpašuma segmentu sagatavotību un apsvērtu, vai vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu to sagatavotību. Jo īpaši novērtējumā galvenā uzmanība būtu jāpievērš iespējamiem turpmākiem dzēšanas un/vai novērtējumu nenoteiktības satricinājumiem un jāapsver, vai vajadzīga papildu rīcība, piemēram, papildu norādījumi fondiem vai uzraudzības iestādēm par likviditātes pārvaldības instrumentu izmantošanu un/vai darbībām attiecībā uz novērtējumu nenoteiktību.

| 2. | Uzraudzības pasākumu ietvaros būtu jāņem vērā tālāk tekstā norādītie apsvērumi, īpašu uzmanību pievēršot jomām, kas ir svarīgas no finanšu stabilitātes viedokļa.






  a) | Fondi ar īpaši lieliem riska darījumiem ar uzņēmumu parāda instrumentiem

  Veicot mērķtiecīgus pasākumus attiecībā uz fondiem, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentiem, no finanšu stabilitātes viedokļa īpaši noderīga varētu būt šāda informācija:






  i) | Informācija, lai novērtētu fondu rīcību Covid-19 pandēmijas sākumā. Šī informācija varētu ietvert: i) novēroto dzēšanas līmeni Covid-19 pandēmijas sākumā, kad vairāku uzņēmumu obligāciju fondu veiktās dzēšanas līmenis bija paaugstināts; ii) to, kā tobrīd tika izmantoti likviditātes pārvaldības instrumenti, tostarp dažāda veida fondu aktivizētie īpašie instrumenti; un iii) kāda veida aktīvi tika pārdoti, lai īstenotu dzēšanu, un kādā veidā tas tika darīts (piemēram, veicot vertikālu sadalīšanu). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Uzraudzības pasākumu ietvaros būtu jāņem vērā tālāk tekstā norādītie apsvērumi, īpašu uzmanību pievēršot jomām, kas ir svarīgas no finanšu stabilitātes viedokļa.

a)

Fondi ar īpaši lieliem riska darījumiem ar uzņēmumu parāda instrumentiem

Veicot mērķtiecīgus pasākumus attiecībā uz fondiem, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar uzņēmumu parāda instrumentiem, no finanšu stabilitātes viedokļa īpaši noderīga varētu būt šāda informācija:

i)

Informācija, lai novērtētu fondu rīcību Covid-19 pandēmijas sākumā. Šī informācija varētu ietvert: i) novēroto dzēšanas līmeni Covid-19 pandēmijas sākumā, kad vairāku uzņēmumu obligāciju fondu veiktās dzēšanas līmenis bija paaugstināts; ii) to, kā tobrīd tika izmantoti likviditātes pārvaldības instrumenti, tostarp dažāda veida fondu aktivizētie īpašie instrumenti; un iii) kāda veida aktīvi tika pārdoti, lai īstenotu dzēšanu, un kādā veidā tas tika darīts (piemēram, veicot vertikālu sadalīšanu).

| ii) | Informācija, lai novērtētu pašreizējo sagatavotību. Šī informācija varētu ietvert aprakstu par: i) identificētajiem fondiem pieejamo likviditātes pārvaldības instrumentu kopumu; ii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši gatavojas jebkādiem iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem; iii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši varētu reaģēt uz iespējamu dzēšanas atsākšanu; iv) identificēto fondu apgrozāmo likvīdo aktīvu turējumiem; un v) fonda ieguldītāju skaitu un veidu (piemēram, privātie vai institucionālie ieguldītāji). |
| --- | --- |

ii)

Informācija, lai novērtētu pašreizējo sagatavotību. Šī informācija varētu ietvert aprakstu par: i) identificētajiem fondiem pieejamo likviditātes pārvaldības instrumentu kopumu; ii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši gatavojas jebkādiem iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem; iii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši varētu reaģēt uz iespējamu dzēšanas atsākšanu; iv) identificēto fondu apgrozāmo likvīdo aktīvu turējumiem; un v) fonda ieguldītāju skaitu un veidu (piemēram, privātie vai institucionālie ieguldītāji).

| b) | Fondi ar īpaši lieliem riska darījumiem ar nekustamo īpašumu

  Veicot mērķtiecīgus pasākumus attiecībā uz fondiem, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar nekustamo īpašumu, no finanšu stabilitātes viedokļa īpaši noderīga varētu būt šāda informācija:






  i) | Informācija, lai novērtētu novērtējuma nenoteiktības un dzēšanas darbības pašreizējo apmēru. Šī informācija varētu ietvert aprakstu par: i) novērtējuma nenoteiktības problēmām, ar kurām saskaras nekustamā īpašuma fondi dažādās jurisdikcijās, ja tādas ir; ii) veidu, kādā līdz šim izmantoti likviditātes pārvaldības instrumenti, tostarp konkrētie aktivizētie instrumenti; un iii) dzēšanas pieprasījumu apjomu kopš Covid-19 pandēmijas sākuma un veidu, kādā identificētie fondi reaģējuši uz šiem pieprasījumiem. |
| --- | --- | --- |

b)

Fondi ar īpaši lieliem riska darījumiem ar nekustamo īpašumu

Veicot mērķtiecīgus pasākumus attiecībā uz fondiem, kuriem ir īpaši lieli riska darījumi ar nekustamo īpašumu, no finanšu stabilitātes viedokļa īpaši noderīga varētu būt šāda informācija:

i)

Informācija, lai novērtētu novērtējuma nenoteiktības un dzēšanas darbības pašreizējo apmēru. Šī informācija varētu ietvert aprakstu par: i) novērtējuma nenoteiktības problēmām, ar kurām saskaras nekustamā īpašuma fondi dažādās jurisdikcijās, ja tādas ir; ii) veidu, kādā līdz šim izmantoti likviditātes pārvaldības instrumenti, tostarp konkrētie aktivizētie instrumenti; un iii) dzēšanas pieprasījumu apjomu kopš Covid-19 pandēmijas sākuma un veidu, kādā identificētie fondi reaģējuši uz šiem pieprasījumiem.

| ii) | Informācija, lai novērtētu pašreizējo sagatavotību. Informācija varētu ietvert aprakstu par: i) nekustamā īpašuma fondu strukturālajām iezīmēm (piemēram, tirdzniecības biežumu, paziņošanas termiņiem utt.); ii) identificētajiem fondiem pieejamo likviditātes pārvaldības instrumentu kopumu; iii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši gatavojas jebkādiem iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem; iv) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši varētu reaģēt uz novērtējuma nenoteiktības pieaugumu/dzēšanas pieaugumu; v) identificēto fondu apgrozāmo likvīdo aktīvu turējumiem; un vi) fonda ieguldītāju skaitu un veidu (piemēram, privātie vai institucionālie ieguldītāji). |
| --- | --- |

ii)

Informācija, lai novērtētu pašreizējo sagatavotību. Informācija varētu ietvert aprakstu par: i) nekustamā īpašuma fondu strukturālajām iezīmēm (piemēram, tirdzniecības biežumu, paziņošanas termiņiem utt.); ii) identificētajiem fondiem pieejamo likviditātes pārvaldības instrumentu kopumu; iii) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši gatavojas jebkādiem iespējamiem turpmākiem nelabvēlīgiem satricinājumiem; iv) veidu, kādā fondu pārvaldnieki paši varētu reaģēt uz novērtējuma nenoteiktības pieaugumu/dzēšanas pieaugumu; v) identificēto fondu apgrozāmo likvīdo aktīvu turējumiem; un vi) fonda ieguldītāju skaitu un veidu (piemēram, privātie vai institucionālie ieguldītāji).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 200/02)

Komisija 2020. gada 9. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9836. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9836. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 200/03)

Komisija 2019. gada 21. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9423. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9423. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/8

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 200/04)

Komisija 2020. gada 13. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9745. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9745. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 12. jūnijs

(2020/C 200/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1304 |
| JPY | Japānas jena | 121,26 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4551 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89653 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5103 |
| CHF | Šveices franks | 1,0697 |
| ISK | Islandes krona | 152,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,8475 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,698 |
| HUF | Ungārijas forints | 346,00 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4484 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8343 |
| TRY | Turcijas lira | 7,7224 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6447 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5347 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7607 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7553 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5718 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 360,45 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,2794 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9990 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5660 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 058,24 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8240 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,763 |
| RUB | Krievijas rublis | 78,7662 |
| THB | Taizemes bāts | 34,986 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,7388 |
| MXN | Meksikas peso | 25,4450 |
| INR | Indijas rūpija | 85,7875 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1304

JPY

Japānas jena

121,26

DKK

Dānijas krona

7,4551

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89653

SEK

Zviedrijas krona

10,5103

CHF

Šveices franks

1,0697

ISK

Islandes krona

152,10

NOK

Norvēģijas krona

10,8475

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,698

HUF

Ungārijas forints

346,00

PLN

Polijas zlots

4,4484

RON

Rumānijas leja

4,8343

TRY

Turcijas lira

7,7224

AUD

Austrālijas dolārs

1,6447

CAD

Kanādas dolārs

1,5347

HKD

Hongkongas dolārs

8,7607

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7553

SGD

Singapūras dolārs

1,5718

KRW

Dienvidkorejas vona

1 360,45

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,2794

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9990

HRK

Horvātijas kuna

7,5660

IDR

Indonēzijas rūpija

16 058,24

MYR

Malaizijas ringits

4,8240

PHP

Filipīnu peso

56,763

RUB

Krievijas rublis

78,7662

THB

Taizemes bāts

34,986

BRL

Brazīlijas reāls

5,7388

MXN

Meksikas peso

25,4450

INR

Indijas rūpija

85,7875

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 200/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Häfen und Güterverkehr Köln AG (“HGK”, Vācija), ko kontrolē Stadtwerke Köln GmbH (Vācija), |
| --- | --- |

—

Häfen und Güterverkehr Köln AG (“HGK”, Vācija), ko kontrolē Stadtwerke Köln GmbH (Vācija),

| — | Imperial Mobility International B.V. & Co. KG (“Imperial Group”, Nīderlande) Eiropas iekšzemes kuģniecības darbība. |
| --- | --- |

—

Imperial Mobility International B.V. & Co. KG (“Imperial Group”, Nīderlande) Eiropas iekšzemes kuģniecības darbība.

HGK Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār Imperial Group daļām, proti, Eiropas iekšzemes kuģniecības darbību un dažām saistītām darbībām (“Imperial Shipping Group”, Nīderlande, Vācija un Francija).

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | HGK: iekšzemes ūdensceļu pārvadājumi, pārkraušanas/stividoru pakalpojumi iekšzemes termināļos, iekšzemes ostu infrastruktūra, dzelzceļa transports, dzelzceļa infrastruktūra, kravu nosūtīšanas un loģistikas pakalpojumi un tuvsatiksmes kuģošana Vācijā, īpašu uzmanību pievēršot Ķelnei un Reinas reģionam, |
| --- | --- |

—

HGK: iekšzemes ūdensceļu pārvadājumi, pārkraušanas/stividoru pakalpojumi iekšzemes termināļos, iekšzemes ostu infrastruktūra, dzelzceļa transports, dzelzceļa infrastruktūra, kravu nosūtīšanas un loģistikas pakalpojumi un tuvsatiksmes kuģošana Vācijā, īpašu uzmanību pievēršot Ķelnei un Reinas reģionam,

| — | Imperial Shipping Group: iekšzemes navigācija, pārkraušanas/stividoru pakalpojumi, uzglabāšana, transporta loģistika, kuģu muitošana un transportlīdzekļu tirdzniecība, apkalpojot klientus Vācijā, Beniluksa valstīs un Francijas ziemeļaustrumos. |
| --- | --- |

—

Imperial Shipping Group: iekšzemes navigācija, pārkraušanas/stividoru pakalpojumi, uzglabāšana, transporta loģistika, kuģu muitošana un transportlīdzekļu tirdzniecība, apkalpojot klientus Vācijā, Beniluksa valstīs un Francijas ziemeļaustrumos.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

Lieta M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/12

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 200/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt pret pieteikumu iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“ΡΟΔΙ ΕΡΜΙΟΝΗΣ” (RODI ERMIONIS)

ES Nr.: PDO-GR-02389 – 12.1.2018

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Ρόδι Ερμιόνης” (Rodi Ermionis)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Rodi Ermionis” ir ‘Ermioni’ granātkoka auglis; ‘Ermioni’ ir vietējā šķirne, kura pieder pie Punica granatum L. sugas, kas savukārt pieder pie Punicaceae dzimtas; to audzē Ermionida dēmā, no kura arī radies šķirnes nosaukums. Tas ir vietējais ekotips, kas laika gaitā un dabiskās izlases rezultātā ir pielāgojies vietējiem klimatiskajiem apstākļiem un vietējo ražotāju izmantotajām audzēšanas metodēm. Šie augi nodrošina arī pavairošanas materiālu jauniem stādījumiem šajā apgabalā.

Laižot tirgū gatavus augļus, tiem ir šādas īpašības:

| 1) | morfoloģiskās īpašības:






  — | forma: apaļa. Ārpusē ir miza, kas ir plāna, sīksta, elastīga un spīdīga. Iekšpusē esošās sēklas satur vidēja lieluma daļēji koksnainu mīkstu kodolu, kurš košļājot viegli sadalās, |
| --- | --- | --- |

1)

morfoloģiskās īpašības:

—

forma: apaļa. Ārpusē ir miza, kas ir plāna, sīksta, elastīga un spīdīga. Iekšpusē esošās sēklas satur vidēja lieluma daļēji koksnainu mīkstu kodolu, kurš košļājot viegli sadalās,

| — | krāsa: miza ir dzeltenīgi sārtā līdz sarkanā krāsā atkarībā no saulesgaismas iedarbības uz virsmu. Sēklas ir sārtā līdz sarkanā krāsā; |
| --- | --- |

—

krāsa: miza ir dzeltenīgi sārtā līdz sarkanā krāsā atkarībā no saulesgaismas iedarbības uz virsmu. Sēklas ir sārtā līdz sarkanā krāsā;

| 2) | organoleptiskās īpašības:
  auglim ir salda garša, ko rada līdzsvarotā cukuru un skābju attiecība. Sēklas ir saldas un mīkstas, un to iekšpusē esošais kodols košļājot viegli sadalās; |
| --- | --- |

2)

organoleptiskās īpašības:

auglim ir salda garša, ko rada līdzsvarotā cukuru un skābju attiecība. Sēklas ir saldas un mīkstas, un to iekšpusē esošais kodols košļājot viegli sadalās;

| 3) | fizikālķīmiskās īpašības:






  — | Briksa grādi: vismaz 15°, |
| --- | --- | --- |

3)

fizikālķīmiskās īpašības:

—

Briksa grādi: vismaz 15°,

| — | skābums (citronskābes %): ne vairāk kā 0,4. |
| --- | --- |

—

skābums (citronskābes %): ne vairāk kā 0,4.

Produktu tirgo kā svaigu augli un kā fasētas, ēšanai gatavas granātābola sēklas.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi ir jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Rodi Ermionis” ražo Ermionida dēmā, kas atrodas Peloponēsas perifērijas Argolida reģionālajā vienībā. Ermionida dēms atrodas Argolida nomes austrumu daļā un ietver Kranidi, Ermioni un Portocheli pašvaldības nodaļu un Koilada, Didyma, Fournoi, Thermisia un Iliokastro vietējo kopienu. Rietumos tas robežojas ar Argolidas līci, bet dienvidos — ar Mirtejas jūru.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Noteiktais apgabals ir pussala, kuras virsma ir samērā līdzena. Vietējo mikroklimatu ietekmē Didymo kalns, kura augstums ir 1 121 metrs (otrs augstākais kalns Argolida nomē) un kurš veido apgabala ziemeļu robežu, Aderes kalni, kas stiepjas gar austrumu un ziemeļaustrumu malu, un jūra, ar kuru Ermionida dēms robežojas dienvidos un rietumos.

Klimatam Ermionida dēmā gada gaitā ir raksturīgas šādas īpašas iezīmes:

| — | nav ekstremālu temperatūru, ziemās gandrīz nemaz nav sala, bet vasaras ir mērenas, garas un karstas, |
| --- | --- |

—

nav ekstremālu temperatūru, ziemās gandrīz nemaz nav sala, bet vasaras ir mērenas, garas un karstas,

| — | neliela dienas un nakts temperatūras atšķirība, |
| --- | --- |

—

neliela dienas un nakts temperatūras atšķirība,

| — | ilgi saulainie periodi, |
| --- | --- |

—

ilgi saulainie periodi,

| — | minimāls nokrišņu daudzums un zems relatīvais mitrums pavasarī un rudenī (septembrī un oktobrī). |
| --- | --- |

—

minimāls nokrišņu daudzums un zems relatīvais mitrums pavasarī un rudenī (septembrī un oktobrī).

“Rodi Ermionis” ir tipisks un unikāls produkts, kā arī ir tieši saistīts ar apgabalu, kurā to audzē, jo gatavā produkta īpašības nosaka īpašie klimata faktori un audzēšanas metodes.

“Rodi Ermionis”Ermioni teritorijā audzē jau gadu desmitiem. Tādēļ šķirni dēvē par ‘Ermioni’ (vietējās kopienas un bijušās pašvaldības nosaukums) – atbilstoši apgabalam, kur tā tika izveidota un veiksmīgi pielāgota.

“Rodi Ermionis” ir vietējais ekotips, kuru internetā, žurnālos un citos plašsaziņas līdzekļos dēvē par ‘Ermioni’ šķirni, jo tas ir labi pielāgojies minētā apgabala apstākļiem. Tā ir vietējā šķirne, kas izveidota laika gaitā, pateicoties tam, ka audzētāji pastāvīgi selekcionēja augus ar vēlamajām īpašībām un pēc tam veģetatīvi tos pavairoja minētajā apgabalā. Vietējās šķirnes raksturīga iezīme ir sēklu mīkstais kodols. Lapu augļu koku departaments, kas atrodas Naousa, veica pētījumu, kurā aplūkoja vairākus svarīgus granātābolu genotipus, kas tika savākti no dažādām Grieķijas daļām un ieteikti audzēšanai, tostarp “Rodi Ermionis”; šajā pētījumā cita starpā tika minēts, ka – atšķirībā no citiem augļiem, kuru sēklām raksturīgs ciets vai daļēji ciets kodols, – “Rodi Ermionis” sēklu kodols ir mīksts.

Specifiskas “Rodi Ermionis” īpašības, kuras nosaka dabas faktori un izmantotās audzēšanas metodes, ir arī saldā garša un elastīgā miza.

Konkrētāk, attiecībā uz saldo garšu –, audzējot augus koku formā, kas ir iespējams, jo noteiktajā teritorijā nav sala, augam tiek nodrošināts lielāks lapu laukums un lielāka fotosintēzes aktivitāte. Tas arī nodrošina labu gaisa cirkulāciju koku audzēs un to, ka augļiem labāk piekļūst saulesgaisma. Šie apstākļi ir labvēlīgi cukuru veidošanās un skābju šķelšanas procesam, tādējādi radot līdzsvarotāku saldumu. Cukuru saturam (šķīstošajām cietvielām) ir jābūt vismaz 15 Briksa grādiem, bet skābumam – mazāk nekā 0,4 (izteikts citronskābes %).

“Rodi Ermionis” un citu granātābolu paraugu Briksa vērtība un skābums tika izmērīts Naousa Lapu augļu koku departamentā. “Rodi Ermionis” bija vissaldākā sula, jo to raksturo augsta Briksa vērtība apvienojumā ar zemu skābumu.

Attiecībā uz elastīgo mizu – lai gan tai var būt nosliece uz plaisāšanu, noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā tas nenotiek, pateicoties dabas faktoriem un īpašajai audzēšanas metodei. Ražotāju ilggadējā pieredze, audzējot “Rodi Ermionis”, ir ļāvusi viņiem izstrādāt īpašu apūdeņošanas paņēmienu, kas, pateicoties tam, ka augi tika audzēti un novēroti gadiem ilgi, ir uzlabojis augļu aizmešanos un palīdzējis novērst augļu plaisāšanu. Koku ziedēšanas un augļu aizmešanās periodā (maijā) apūdeņošana tiek pārtraukta, tādējādi nodrošinot veiksmīgāku apputeksnēšanu, labāku augļu aizmešanos un jaunā augļa stabilizāciju. Pateicoties karstajiem, sausajiem apstākļiem noteiktajā apgabalā un audzēšanas metodei, augļa elastīgā miza nemaz tik viegli neplaisā. Konkrētāk, vasarā un rudens sākumā, kad tuvojas ražas novākšanas laiks, kultūraugu apūdeņo, lai augsnei nodrošinātu pietiekamu mitrumu. Tas palīdz mizai saglabāt elastību un labāk novērš plaisāšanu, jo elastīga miza nodrošina vienmērīgāku un viendabīgāku segaudu augšanu; savukārt segaudi aizsargā augli no pēkšņām pārmaiņām, kas rada plaisāšanu. To nodrošināt palīdz arī nelielā dienas un nakts temperatūras atšķirība visa gada garumā un mazais nokrišņu daudzums noteiktajā apgabalā periodā, kad augļi rudenī nogatavojas.

“Rodi Ermionis” ir mīksta, smalka miza, ko var viegli saskrāpēt, tāpēc augļus novāc ļoti uzmanīgi un vienmēr manuāli, vai nu izmantojot īpašas dārza šķēres, vai ar rokām. Tas samazina bojājumu risku un invāzijas risku pēc ražas novākšanas, kā arī nodrošina kvalitatīvākus augļus.

Vides apstākļi Ermionida dēmā ir nodrošinājuši “Rodi Ermionis” tā specifiskās īpašības, kas šo produktu atšķir no citiem granātāboliem, un ir ļāvuši tam iegūt izcilu reputāciju tirgū kā produktam, kas atbilst īpašām patērētāju vajadzībām un vēlmēm. Kopš 2011. gada Ermionida dēma pašvaldība sadarbībā ar granātābolu audzētājiem un vietējām iestādēm organizē Ermioni granātābolu festivālu, kura laikā norisinās tādi pasākumi kā pilsētas dekorēšana un šo produktu dalīšana Ermioni ostā un veikalos, daudzu un dažādu granātābolu speciālsortimenta preču (pārtikas, saldumu, alkoholisko dzērienu) gatavošana un piedāvāšana sabiedrībai, kā arī kultūras un zinātnes pasākumi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2020/prodiagrafes_rodi_ermioni290120.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 15.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/15

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 200/08)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“ΛΟΎΝΤΖΑ ΠΙΤΣΙΛΙΆΣ” (LOUNTZA PITSILIAS)

ES Nr.: PGI-CY-02367 – 15.9.2017.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Λούντζα Πιτσιλιάς” (Lountza Pitsilias)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Kipra

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” ir produkts, kas izstrādāts no nogatavinātas, sausas, sālītas, kūpinātas gaļas, kura marinēta vīnā; to gatavo no cūkgaļas filejas. To ražo, nepievienojot nekādus konservantus (piemēram, nitrātus, nitrītus, polifosfātus), garšas pastiprinātājus vai citas piedevas. Arī izejvielas, ko izmanto “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” gatavošanai, nesatur nekādas piedevas vai konservantus (piemēram, nitrātus, nitrītus).

Šā produkta gatavošanā izmantotas šādas izejvielas:

| — | svaiga cūkgaļas fileja (katram dzīvniekam ir divas filejas, kas atrodas abās pusēs mugurkaulājam) no veseliem dzīvniekiem, kas nokauti tiesību aktos paredzētā kārtībā (ar pilnībā notecinātām asinīm un tūlīt atdzesētiem). Tos saņemot, tiek pārbaudīta to krāsa (raksturīga gaiši sarkana), smarža (laba), iekšējā temperatūra (no 0 °C līdz 7 °C) un pH (no 5,3 līdz 6), |
| --- | --- |

—

svaiga cūkgaļas fileja (katram dzīvniekam ir divas filejas, kas atrodas abās pusēs mugurkaulājam) no veseliem dzīvniekiem, kas nokauti tiesību aktos paredzētā kārtībā (ar pilnībā notecinātām asinīm un tūlīt atdzesētiem). Tos saņemot, tiek pārbaudīta to krāsa (raksturīga gaiši sarkana), smarža (laba), iekšējā temperatūra (no 0 °C līdz 7 °C) un pH (no 5,3 līdz 6),

| — | sauss sarkanvīns no vietējās vīnogu šķirnes ‘Mavro’ vīndārziem, kuri var ietvert arī ‘Maratheftiko’ šķirnes vīnogulājus. Vīnu saņemot, pārbauda tā (šķirnei raksturīgo) aromātu, spirta saturu (no 12 līdz 15 %) un cukuru saturu (mazāk nekā 4 g litrā), |
| --- | --- |

—

sauss sarkanvīns no vietējās vīnogu šķirnes ‘Mavro’ vīndārziem, kuri var ietvert arī ‘Maratheftiko’ šķirnes vīnogulājus. Vīnu saņemot, pārbauda tā (šķirnei raksturīgo) aromātu, spirta saturu (no 12 līdz 15 %) un cukuru saturu (mazāk nekā 4 g litrā),

| — | rupjais (jūras) sāls, |
| --- | --- |

—

rupjais (jūras) sāls,

| — | sasmalcināts koriandrs (Coriandrum sativum) un pēc izvēles maltas ķimenes (Cuminum cyminum) un/vai malti melnie pipari (Piper nigrum). |
| --- | --- |

—

sasmalcināts koriandrs (Coriandrum sativum) un pēc izvēles maltas ķimenes (Cuminum cyminum) un/vai malti melnie pipari (Piper nigrum).

“Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” īpašības ir minētas turpmāk.

Fizikālās īpašības

Forma: garena, šaura un cilindriska, ar nedaudz elipsveida šķērsgriezumu, konusveidīgu virzienā uz galiem

Masa: 0,8–2,5 kg

Organoleptiskās īpašības

Krāsa: tumši sarkana līdz melna ārpusē un gaiši sarkana līdz purpursarkana iekšpusē

Aromāts: sarkanvīna, koriandra (un/vai ķimeņu) un dūmu

Garša: nedaudz sāļa un dūmaina, to pastiprina gatavošanā izmantotā vīna, koriandra un/vai ķimeņu un melno piparu (ja pievieno) aromāts

Konsistence: kompakta, viengabalaina, bez joslām, kas atdala muskuļu šķiedras, košļājot nedaudz stingra

Ķīmiskās īpašības

Ūdens saturs: 40–60 %

Nātrija hlorīds: 3–7 %

“Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” patēriņam piedāvā veselu vai sagrieztu šķēlēs, un to var pārdot iepakotu vai neiepakotu.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Sauso sarkanvīnu, ko izmanto “Λούντζα Πιτσιλιάς” /“Lountza Pitsilias” gatavošanai, ražo noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā no vīnogām, kas audzētas vīndārzos ar vietējās ‘Mavro’ šķirnes vīnogulājiem, kuri šajā reģionā ir visizplatītākās šķirnes vīnogulāji. Šie vīndārzi atrodas Pitsilia apgabalā (vīni ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu), un tie var ietvert ‘Maratheftiko’ (‘Vamvakada’) šķirnes vīnogulājus.

Pitsilia reģionam ir raksturīgas īpašas augsnes morfoloģiskās īpatnības un kvalitāte; tā īpašības ir labvēlīgas vīna ražošanai paredzētu vīnogu audzēšanai, piemēram, liels augstums virs jūras līmeņa, barības vielām trūcīga augsne slīpās nogāzēs, erodēti vulkāniskie ieži un nokrišņu neesība vīnogu nogatavošanās laikā. Visas šīs Pitsilia reģiona klimatiskās un morfoloģiskās īpatnības piešķir reģiona vīniem īpašas organoleptiskās un kvalitātes īpašības, kuras tiek nodotas produktam “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” un ietekmē tā organoleptiskās īpašības, jo produkta iegremdēšana vīnā ir svarīga ražošanas procesa sastāvdaļa.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Sauso sarkanvīnu, ko izmanto “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” gatavošanai, ražo noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā no vīnogām, kas audzētas vīndārzos ar vietējās ‘Mavro’ šķirnes vīnogulājiem, kuri šajā reģionā ir visizplatītākās šķirnes vīnogulāji. Šie vīndārzi atrodas Pitsilia apgabalā (vīni ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu), un tie var ietvert ‘Maratheftiko’ (‘Vamvakada’) šķirnes vīnogulājus.

Pitsilia reģionam ir raksturīgas īpašas augsnes morfoloģiskās īpatnības un kvalitāte; tā īpašības ir labvēlīgas vīna ražošanai paredzētu vīnogu audzēšanai, piemēram, liels augstums virs jūras līmeņa, barības vielām trūcīga augsne slīpās nogāzēs, erodēti vulkāniskie ieži un nokrišņu neesība vīnogu nogatavošanās laikā. Visas šīs Pitsilia reģiona klimatiskās un morfoloģiskās īpatnības piešķir reģiona vīniem īpašas organoleptiskās un kvalitātes īpašības, kuras tiek nodotas produktam “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” un ietekmē tā organoleptiskās īpašības, jo produkta iegremdēšana vīnā ir svarīga ražošanas procesa sastāvdaļa.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Jebkurā formā, kādā produkts tiek piedāvāts (iepakots vai neiepakots, vesels vai sagriezts šķēlēs), uz tā jābūt atbilstošam marķējumam, kurā norādīts reģistrētais nosaukums un sīka informācija par ražotni, kurā tas ražots un/vai sagriezts un iepakots (ja sagriešana un iepakošana nenotiek ražotnē).

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals Pitsilia ir pazīstams ar savu kalnainumu. Tas aptver apgabalus, kuri atrodas vismaz 700 metru augstumā un ietilpst turpmāk minēto apdzīvotu vietu administratīvajās robežās.

Nikosijas (Nicosia) eparhija: Agia Eirini, Alithinou, Alona, Apliki, Askas, Gourri, Kannavia, Kourdali, Lagoudera, Lazanias, Livadia (Nikosija), Palechori, Platanistasa, Polystypos, Saranti, Spilia, Farmakas, Fikardou, Fterikoudi, Kambi.

Larnakas (Larnaca) eparhija: Odou.

Limasolas (Limassol) eparhija: Agios Theodoros, Agios Ioannis, Agios Konstantinos, Agios Pavlos, Agridia, Agros, Kato Amiantos, Pano Amiantos, Dymes, Zoopigi, Kato Mylos, Kyperounta, Pelendri, Potamitissa, Sykopetra, Chandria.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pieteikums nosaukuma “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” reģistrēšanai ir balstīts uz produkta fizikālajām, ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām, kuras attīstījušās un saglabājušās tāda ražošanas procesa rezultātā, kurā nav vajadzīgas nekādas piedevas vai citas palīgvielas.

“Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” īpašības, jo īpaši turpmāk norādītās, ir panāktas produkta ražotāju zinātības rezultātā.

Laiks, kurā fileja tiek turēta sālī, un izmantotā sāls daudzums nedaudz atšķiras atkarībā no filejas izmēra. Lielāka izmēra lountza tiek turēta sālī ilgāk, un tai ir nepieciešams nedaudz lielāks sāls daudzums, lai sasniegtu vēlamo absorbcijas pakāpi tieši filejas centrā, kā arī gatavā produkta vēlamo garšu.

Produktam “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” raksturīgo intensīvo vīna garšu un aromātu, kā arī iekšpuses krāsu ietekmē atbilstoša sausā sarkanvīna izvēle (aromāta un ķīmisko īpašību ziņā), iegūstot to no vīndārziem, kuri ietver vietējās vīnogu šķirnes ‘Mavro’ vīnogulājus, kas reģionā ir visizplatītākās šķirnes vīnogulāji (aizņem apmēram 80 % no kopējās ar vīnogulājiem apstādītās platības), un kuros var būt arī sarkanā vīna vīnogu šķirnes ‘Maratheftiko’ vīnogulāji, kā arī tas, cik ilgu laiku fileju mērcē vīnā.

Arī pievienoto garšvielu daudzuma izvēles pamatā ir ražotāju pieredze, un to tāpat kā sāls daudzumu nosaka filejas lielums. Produkta garšu un aromātu nosaka atbilstoša garšvielu daudzuma pievienošana.

Kūpināšanas posms ir svarīgs, jo tas ietekmē “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” garšu, aromātu, konsistenci un krāsu. Kūpināšanas process ir viegls, pakāpenisks un auksts. Par uguns intensitāti, kūpināšanas ilgumu, cūkgaļas filejas attālumu no uguns un to, cik regulāri jāmaina cūkgaļas filejas novietojums kūpinātavā, izlemj, pamatojoties uz ražotāju pieredzi, ņemot vērā filejas lielumu un klimatiskos apstākļus. Vasaras mēnešos, kad temperatūra ir augstāka un mitruma līmenis zemāks, ugunij vajadzētu būt mazāk intensīvai, bet kūpināšanas ilgumam – īsākam. Kūpināšanas posma beigās produkts papildus aromātam un garšai, ko tam devis vīns, koriandrs un citas garšvielas (kuras tam var būt pievienotas), būs ieguvis raksturīgu dūmakainu aromātu un garšu, un tieši tas atšķir produktu no līdzīgiem produktiem, kas nav kūpināti.

Kūpināšanas process kopā ar laiku, kuru produkts noturēts nogatavināšanas telpā (ja vajadzīgs), nosaka “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” ūdens saturu un konsistenci. Ir ļoti svarīgi, lai kūpināšana būtu viegla, lai šķēlēs sagrieztā produkta konsistence būtu kompakta un viengabalaina, nevis mīksta un irdena. Kūpināšanas process un laiks, kuru produkts noturēts nogatavināšanas telpā (ja vajadzīgs), kopā ar vīnu ir noteicošie faktori, lai iegūtu vēlamo “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” krāsu iekšpusē. Procesa beigās “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” iekšpusei vajadzētu būt vienmērīgi gaiši sarkanā līdz purpursarkanā krāsā.

Pitsilia reģiona klimats, kam raksturīgas vēsas, sausas vasaras un maigas ziemas, apvienojumā ar nogāzēm, kuras ir salīdzinoši neauglīgas, ir palīdzējis attīstīt gaļas pārstrādes produktu ražošanas un konservēšanas procesu telpu vides apstākļos, kas nodrošinājis gaļas pieejamību ģimenei visu gadu bez nepieciešamības to uzglabāt taukos (kā to dara citos reģionos). Šo produktu ražošanas zināšanas nav mainījušās, un tās tiek nodotas no paaudzes paaudzē; mūsdienās šo zinātību Pitsilia reģiona ražotāji modernajās iekārtās izmanto joprojām.

Arī Pitsilia reģiona augsne un klimats vienmēr ir veicinājis vīnogu ražošanu mazākā daudzumā, salīdzinot ar citiem reģioniem, turklāt to sula ir bagātāka ar polifenoliem. Līdztekus citai ražošanas zinātībai “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” ražotāji ir mantojuši arī izcilo melno vīnu, ko minējis N. Ierides (1903, “Brief History of Cyprus” (“Īsa Kipras vēsture”)); tas vēl vairāk nostiprina saikni starp produktu un reģionu, piešķirot tam intensīvo aromātu un garšu, kas raksturīgi vietējam ‘Mavro’ vīnogu šķirnes vīnam.

To “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” īpašību dēļ, kas iegūtas ražotāju zinātības un reģiona vīna izmantošanas rezultātā, produkts ir ieguvis tādu reputāciju, ka to var uzskatīt par izsmalcinātu uzkodu, kā norādījis P. Xioutas, 1978, “Kypriaki Laografia ton Zóon” (“Dzīvnieki Kipras folklorā”). Tajā pašā publikācijā produkts “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias” tiek minēts kā ārkārtīgi garšīgs. Tik tiešām, Kipras pavārs Andreass Mavrommatis, kuram piešķirta Michelin zvaigzne, intervijā sacījis, ka Pitsilia apgabalā ražo Kiprā labāko lountza.

Pitsilia apgabalā ražotie gaļas pārstrādes produkti, ietverot “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias”, ir nesaraujami saistīti ar šo reģionu, un visās publikācijās un/vai tīmekļa vietnēs, kas ietver informāciju tūristiem, ir īpaša atsauce uz tiem. Īpaši tiek minēti gaļas pārstrādes produkti no Pitsilia reģiona, tostarp, protams, “Λούντζα Πιτσιλιάς” / “Lountza Pitsilias”, arī publikācijās, kas saistītas ar Kipras gastronomiju, piemēram, Lauksaimniecības, dabas resursu un vides ministrija, 2011, “Gastronomikos Chartis tis Kyprou” (“Kipras kulinārijas karte”), kā arī Florentia Kithraiotou, 2009, “Trofi: aformi shesis” (“Pārtika: attiecību pamats”).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/FE9A90EB4A75497BC22583A9003E9C46?OpenDocument

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---