# Jurnalul Oficial C 193/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 193 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 639 iunie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 193

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 639 iunie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 193/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 193/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

1

1

2020/C 193/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2020/C 193/03 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului privind sporirea oportunităților pentru tinerii din zonele rurale și îndepărtate | 3 |
| 2020/C 193/04 | Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor | 11 |
| 2020/C 193/05 | Concluziile Consiliului de modificare a Planului de lucru în domeniul culturii (2019-2022) | 20 |
| 2020/C 193/06 | Concluziile Consiliului privind educația în domeniul mass-mediei într-o lume în continuă schimbare | 23 |
| 2020/C 193/07 | Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 29 |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 193/08 | Rata de schimb a monedei euro — 8 iunie 2020 | 30 |
| | Curtea de Conturi |
| 2020/C 193/09 | Raportul special nr. 13/2020 Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul | 31 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2020/C 193/03

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului privind sporirea oportunităților pentru tinerii din zonele rurale și îndepărtate

3

2020/C 193/04

Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor

11

2020/C 193/05

Concluziile Consiliului de modificare a Planului de lucru în domeniul culturii (2019-2022)

20

2020/C 193/06

Concluziile Consiliului privind educația în domeniul mass-mediei într-o lume în continuă schimbare

23

2020/C 193/07

Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

29

Comisia Europeană

2020/C 193/08

Rata de schimb a monedei euro — 8 iunie 2020

30

Curtea de Conturi

2020/C 193/09

Raportul special nr. 13/2020 Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul

31

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 193/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 193/11 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 34 |
| 2020/C 193/12 | Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare | 49 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 193/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD) (
  1
  )

1

32

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 193/11

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

34

2020/C 193/12

Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 193/01)

La 26 mai 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9814. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9814. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9413 – Lactalis/Nuova Castelli)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 193/02)

La 9 decembrie 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9413. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9413. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/3

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului privind sporirea oportunităților pentru tinerii din zonele rurale și îndepărtate

(2020/C 193/03)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

RECUNOSCÂND URMĂTOARELE:

| 1. | Toți tinerii ar trebui să aibă șanse egale în contextul dezvoltării lor personale și profesionale, indiferent de obstacolele existente, inclusiv de provocările de natură geografică. Aceste provocări iau amploare în situații de criză la nivel mondial, așa cum este criza provocată de noul coronavirus (COVID-19), situații care produc perturbări societale și consecințe economice și care pot adânci și mai mult fragilitatea și izolarea tinerilor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Agenda strategică a UE 2019-2024 (1) recunoaște că inegalitățile, care îi afectează mai ales pe tineri, constituie un risc politic, social și economic major; clivajele intergeneraționale, teritoriale și educaționale se adâncesc și apar noi forme de excluziune. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Până de curând, aproape o treime din populația UE locuia în zone rurale, iar din această populație făcea parte și un număr important de tineri (2). Există, fără îndoială, diferențe între statele membre în ceea ce privește densitatea populației și structura demografică, atât în zonele rurale, cât și în cele îndepărtate. Pe de altă parte, se consideră că urbanizarea, unul din principalii catalizatori ai schimbării, are un impact semnificativ asupra politicilor viitoare ale UE (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Populația Uniunii Europene îmbătrânește. Acest fenomen este mai pronunțat în zonele rurale și îndepărtate și, drept urmare, ponderea persoanelor în vârstă este mai ridicată în aceste zone în diferite state membre (4). Aceste dezechilibre intergeneraționale și geografice, mai ales atunci când sunt însoțite de condiții socioeconomice mai precare, reprezintă provocări în privința creării și a menținerii unor servicii de sprijin cuprinzătoare și a unor infrastructuri durabile de servicii, adaptate nevoilor tuturor, provocări care, ulterior, pot avea un impact pe termen lung asupra coeziunii sociale și a solidarității în zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egalitatea și nediscriminarea, incluziunea și participarea tinerilor se află printre principiile directoare care stau la baza Strategiei UE pentru tineret 2019-2027, care ia în considerare opiniile tinerilor, astfel cum sunt exprimate în obiectivele europene pentru tineret și în procesul de dialog al UE cu tinerii. În special, obiectivul european pentru tineret nr. 6 (Sprijinirea tinerilor din zonele rurale) are ca obiectiv crearea de condiții prin care tinerii să își poată exercita drepturile și să își poată valorifica potențialul în zonele rurale. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Problemele legate de mediu și climă au fost identificate de către tineri ca fiind unul dintre domeniile pe care UE trebuie le trateze drept prioritate principală (5). Combaterea schimbărilor climatice reprezintă unul dintre factorii principali în conturarea politicilor viitoare (6). Dat fiind că dezvoltarea rurală și fondurile structurale ale UE joacă un rol important în realizarea obiectivelor de mediu ale UE, precum și în combaterea schimbărilor climatice, ar trebui avute în vedere oportunități suplimentare vizând sectoare precum agricultura, silvicultura, piscicultura sau turismul pentru tinerii din zonele rurale și îndepărtate, |
| --- | --- |

6.

ȚINÂND SEAMA DE:

| 7. | Oportunitățile reprezentate de zonele rurale și îndepărtate (7), cum ar fi apropierea de natură, costurile mai mici ale locuințelor (8) și un sentiment mai puternic de apartenență la comunitate (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Constrângerile reprezentate de accesul îngreunat la și din majoritatea zonelor rurale și îndepărtate, inclusiv unele insule (10) din întreaga UE, precum și regiunile ultraperiferice ale Uniunii (11) și țările și teritoriile de peste mări (12). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Procesul urbanizării și efectele sale posibile asupra zonelor rurale și îndepărtate, mai ales în ceea ce privește distribuția populației (raportul dintre tineri și vârstnici, dintre femei și bărbați (13), dintre tineri absolvenți și tineri care nu sunt absolvenți de studii superioare) și necesitatea de a asigura disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor publice și comerciale, activități de petrecere a timpului liber, locuri de muncă și educație de calitate, infrastructuri digitale și fizice, transport în comun, locuințe, structuri sociale și de sănătate, precum și sustenabilitatea resurselor naturale. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Importanța includerii ideilor, opiniilor și creativității tinerilor din statele membre, inclusiv a celor colectate cu ocazia celui de al șaptelea ciclu al consultărilor din cadrul dialogului UE cu tinerii, precum și a contribuțiilor din cursul conferinței UE pentru tineret desfășurate la Zagreb în martie 2020 (14) în cadrul subtemei specifice „Oportunități pentru tineretul din mediul rural”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tinerii din categoria NEET (15) din zonele rurale și îndepărtate și necesitatea acordării unei atenții deosebite educației, formării și perspectivelor de angajare ale acestor tineri, deoarece în cazul lor, riscul de a avea mai puține oportunități (16) și de a fi mai puternic afectați de situația economiei (17) este mai crescut comparativ cu tinerii din categoria NEET din mediul urban. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Angajamentul Uniunii Europene și al statelor sale membre de a pune în aplicare Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special în ceea ce privește așezările omenești și obiectivele referitoare la tineret. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Activitățile pentru tineret ca instrument valoros de reducere a disparităților dintre mediul rural și cel urban, datorită potențialului lor de a contribui la implicarea tinerilor (de diferite vârste și din medii diverse), inclusiv a celor care riscă să fie lăsați în urmă, în diferite tipuri de activități în cadrul comunităților lor locale. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Oportunitățile de angajare oferite prin intermediul activităților antreprenoriale, inclusiv implicarea în întreprinderile sociale (18). Acestea din urmă reprezintă un instrument care le permite tinerilor să trateze în mod corespunzător aspectele problematice în plan social și în privința ocupării forței de muncă și le dă posibilitatea să utilizeze în mod eficace resursele naturale și umane existente, într-o manieră durabilă. |
| --- | --- |

14.

| 15. | În acest context, activitățile din cadrul economiei sociale și solidare (ESS) (19), care pot contribui la îmbunătățirea situației economice și sociale a zonelor rurale și îndepărtate, și, ca urmare, pot să vină ca răspuns la nevoile și aspirațiile tinerilor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Voluntariatul, una din formele de manifestare a cetățeniei active care poate contribui la asigurarea incluziunii sociale a tinerilor din zonele rurale și îndepărtate, precum și promova solidaritatea între generații în zonele rurale și îndepărtate, dar mai ales poate contribui la reziliența comunităților în fața împrejurărilor dificile și a crizelor precum COVID-19. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Cooperarea transfrontalieră dintre zonele îndepărtate și rurale din regiunile învecinate ale statele membre care ar putea sprijini dezvoltarea acestora, oferindu-le astfel tinerilor oportunități suplimentare în domeniile educației și formării, muncii, sănătății, activităților sociale și recreative, |
| --- | --- |

17.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE:

| 18. | Să promoveze abordări intersectoriale în procesul de elaborare a politicilor pentru tineret și a strategiilor conexe, care să urmărească reducerea inegalităților dintre zonele urbane și cele rurale/îndepărtate. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Să includă în strategiile și politicile relevante, după caz, planuri de acțiune sau măsuri care să reflecte perspectiva și opiniile tinerilor din zonele rurale și îndepărtate. Aceste planuri de acțiune și măsuri ar trebui să fie elaborate pe baza cunoștințelor, a dovezilor, a bunelor practici, a consultărilor cu tinerii înșiși, dar și pe baza unor date colectate și defalcate, care să cuprindă criterii precum sexul, handicapul și alte perspective pertinente, în special în cazul în care serviciile și/sau infrastructurile relevante lipsesc sau trebuie îmbunătățite. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Să promoveze modele eficace de cooperare intermunicipală în domeniul tineretului în zonele rurale și îndepărtate, în vederea sensibilizării și a schimbului de bune practici și de experiență între diferiți furnizori de servicii. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Să promoveze și să faciliteze cetățenia activă și participarea semnificativă a tinerilor provenind din medii diverse din zonele rurale și îndepărtate la procesele decizionale în legătură cu chestiunile care îi privesc, prin intermediul unor instrumente adecvate, cum ar fi consiliile locale ale tineretului și metode inovatoare/alternative de participare; să promoveze cooperarea la toate nivelurile între administrațiile relevante, după caz, cu desfășurarea, în același timp, a unor consultări publice (analogice sau digitale) ca instrument de relaționare cu tinerii; să încurajeze administrațiile publice să faciliteze activitatea organizațiilor conduse de tineret și să sprijine actorii relevanți care furnizează activități relevante pentru tineret la toate nivelurile, inclusiv activități de informare pentru tineret. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Să continue să promoveze și să îmbunătățească înțelegerea, dialogul și solidaritatea intergeneraționale, în vederea sprijinirii unor schimburi reciproc avantajoase între generații și să încurajeze tinerii să se implice și să rămână implicați în mod activ în viața comunităților locale din zonele rurale și îndepărtate, inclusiv în exploatațiile agricole familiale. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Să continue să promoveze activitățile de voluntariat și solidaritate accesibile, ca instrument de incluziune socială a tuturor tinerilor, în special a celor din zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Să intensifice eforturile de asigurare a unor mijloace de transport în comun durabile, la intervale regulate și la prețuri accesibile, în vederea îmbunătățirii legăturilor dintre zonele urbane și cele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Acolo unde este nevoie, să îmbunătățească infrastructura tehnologiei informațiilor (TI), inclusiv conexiunea în bandă largă de mare viteză, pentru a extinde accesul la utilizarea tehnologiilor și serviciilor digitale. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Acolo unde este nevoie, să promoveze crearea unor spații dedicate tinerilor (20) sau, după caz, să le modernizeze pe cele existente, precum și accesul de la distanță al tinerilor care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate la diferite tipuri de servicii, inclusiv la servicii dedicate activităților pentru tineret, cum ar fi activitățile digitale și inteligente pentru tineret; în plus, să încurajeze crearea de diferite servicii mobile, cum ar fi serviciile pentru timpul liber și de consiliere, precum și crearea de centre de servicii multifuncționale, |
| --- | --- |

26.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ:

| 27. | Să promoveze sinergiile dintre diferite inițiative și instrumente ale UE în domeniul tineretului și dincolo de acesta, cum ar fi Erasmus+, Garanția pentru tineret, Corpul european de solidaritate, Fondul social european sau Interreg UE (21), cu scopul de a îmbunătăți contactul cu tinerii care locuiesc în zone rurale și îndepărtate, de a le facilita accesul la aceste programe și de a simplifica procedurile administrative, ca mijloc de tratare a provocărilor cu care se confruntă aceștia. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Să încurajeze schimbul de bune practici în ceea ce privește valorificarea oportunităților oferite de programele și politicile pentru tineret, cum ar fi Erasmus+, Corpul european de solidaritate și Garanția pentru tineret, precum și alte instrumente relevante ale UE, cum ar fi Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european de dezvoltare regională, cu scopul de a îmbunătăți angajabilitatea, mobilitatea și participarea, precum și de a promova valorile UE (22); să partajeze practicile de solidaritate și de dezvoltare a comunității, în special în perioade de criză și să sporească coeziunea socială în comunitățile rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Să organizeze activități de învățare reciprocă, cum ar fi seminare, activități de învățare inter pares sau alte forme relevante de cooperare formală și non-formală care ar putea implica părți interesate din diferite domenii de politică, inclusiv tineri din diferite medii geografice și culturale, pentru a explora cooperarea intersectorială și interregională în ceea ce privește accesul la servicii. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Să continue să promoveze atractivitatea zonelor rurale și îndepărtate, punând un accent deosebit pe beneficiile și oportunitățile oferite de resursele naturale disponibile, după caz, și pe utilizarea durabilă a acestora, în vederea creșterii gradului de conștientizare cu privire la potențialul pe care acestea îl prezintă din perspectiva activităților antreprenoriale și ESS (23), ținând seama de faptul că activitățile agricole existente, după caz, ar trebui să fie menținute și promovate cât mai mult posibil. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să intensifice eforturile de consolidare a cunoștințelor comerciale, a aptitudinilor, a competențelor și a încrederii în rândul tinerilor, după caz, punând accentul pe femeile tinere (24), ținându-se seama de potențialul din perspectiva activităților de antreprenoriat și ESS în zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Să țină seama de mediu și de schimbările climatice și în mod special de cele mai recente rapoarte științifice cu privire la acestea în procesul de elaborare a unor politici și măsuri viitoare care vizează tinerii din zonele rurale și îndepărtate și să asigure, după caz, educație, formare și acces la informații pentru a spori gradul de sensibilizare și a stimula participarea la probleme de mediu și climă în rândul tinerilor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

32.

| 33. | După caz, să intensifice eforturile de încurajare a tinerilor să se lanseze în activități agricole (25) și în alte activități economice în zonele rurale și îndepărtate, prin diferite mijloace precum subvenții pentru întreprinderile nou-înființate, stimulente pentru venit, inițiative din partea tinerilor și educație și formare specifică. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Să încurajeze cooperarea dintre părți interesante relevante cu obiectivul general de a asigura dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții de calitate și favorabile incluziunii pentru tinerii din zonele rurale și îndepărtate, cu un accent deosebit pe reducerea părăsirii timpurii a școlii și pe sporirea oportunităților de acces egal la educație, formare și muncă. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Să promoveze educația și formarea digitală, precum și oportunitățile de învățare non-formală și de activități pentru tineret pentru a îmbunătăți nivelul general de aptitudini și competențe digitale, precum și pentru a preîntâmpina izolarea tinerilor din zonele rurale și izolate și a atenua impactul crizelor precum COVID-19, de exemplu prin facilitarea accesului la internet și la dispozitive TIC (26), după caz, în toate zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Să promoveze cooperarea între zonele de frontieră rurale și îndepărtate ale UE, valorificând programe relevante precum Interreg UE, pentru a spori oportunitățile pentru tinerii locali. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Să continue să ia în considerare și să reflecteze asupra unor chestiuni care îi afectează pe tinerii din zonele rurale și îndepărtate atunci când pun în aplicare inițiative actuale, dar și când elaborează unele noi, cum ar fi o viziune pe termen lung pentru zonele rurale, și, după caz, în contextul activităților legate de Conferința privind viitorul Europei; Spațiul european al educației până în 2025; Planul de acțiune actualizat pentru educația digitală; Pactul climatic și Garanția pentru tineret consolidată, |
| --- | --- |

37.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 38. | Să ia în calcul procese de cercetare și analiză, cu ajutorul instrumentelor existente, cum ar fi platforma wiki pentru tineret, și să culeagă date defalcate (inclusiv pe sexe, handicap și alte perspective relevante) în legătură cu aspecte referitoare la tineri și la bunăstarea acestora în zonele rurale și îndepărtate, cu scopul de a contribui la consolidarea cunoștințelor, a dovezilor și a datelor care să contribuie la definirea politicilor la toate nivelurile, ținând totodată seama de necesitatea unor posibile mecanisme de monitorizare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Să încurajeze sinergiile dintre politica de tineret a UE și alte politici și programe relevante ale UE, de exemplu referitoare la dezvoltarea rurală, agricultură și coeziunea socială, inclusiv prin promovarea integrării rezultatelor dialogului UE cu tinerii în acest sens. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Să acorde atenția cuvenită provocărilor cu care se confruntă tinerii din zonele rurale și îndepărtate în derularea activităților din cadrul Parteneriatului pentru tineret Uniunea Europeană-Consiliul Europei (27), |
| --- | --- |

40.

INVITĂ SECTORUL TINERETULUI DIN UE (28):

| 41. | Să contribuie la eforturile de sensibilizare a tinerilor și a întregii populații din zonele rurale și îndepărtate cu privire la oportunitățile din cadrul comunităților lor locale, cu obiectivul de a promova oportunitățile de muncă și profesionale, pe de o parte, și, pe de altă parte, de a recurge la măsurile disponibile din cadrul sectorului pentru a combate stereotipurile în legătură cu tinerii din mediul rural și a promova, într-un mod proactiv, o imagine pozitivă a tinerilor din zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Să valorifice pe deplin oportunitățile oferite prin intermediul Erasmus+, al Corpului european de solidaritate și al altor programe relevante ale UE pentru a fructifica potențialul tinerilor bărbați și tinerelor femei din zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019.

(2)  Potrivit bazei de date a Eurostat, în 2018, 49,2 % din tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani locuiau în zone rurale

[populația UE-28 în funcție de nivelul de instruire, sex, vârstă și gradul de urbanizare (%)]

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Tendințe globale pentru 2030 – Provocări și opțiuni pentru Europa, ESPAS, aprilie 2019)

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf [Analiză tematică a CEE-ONU cu privire la îmbătrânire nr. 18 (2017)]

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/surveyKy/2224

(Eurobarometru 478)

(6)  Ibidem nota de subsol 3.

(7)  A se vedea definițiile termenilor „zone rurale” și „zone îndepărtate” din anexă.

(8)  Ponderea persoanelor care fac față cu dificultate cheltuielilor cu locuința este mai mică în zonele rurale ale UE (statistica europeană privind regiunile și orașele, 2018).

(9)  Eurofound (2019), Este Europa rurală lăsată în urmă?, Sondaj european privind calitatea vieții, 2016, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(10)  Insule mici locuite care nu sunt regiuni ultraperiferice sau țări și teritorii de peste mări, dar care sunt greu accesibile din cauza faptului că nu există poduri de legătură sau a faptului că transportul aerian sau maritim este limitat sau din cauza altor factori similari (a se vedea definiția termenului „zone îndepărtate” din anexă).

(11)  Enumerate la articolul 349 din TFUE.

(12)  Enumerate la anexa II din TFUE.

(13)  Femeile din zonele rurale ale UE reprezintă mai puțin de 50 % din totalul populației rurale și reprezintă 45 % din populația activă din punct de vedere economic. Potrivit analizei, rata de ocupare a femeilor din regiunile rurale ale UE (categoria de vârstă 15-64) a crescut cu aproape 2 % în perioada 2013-2017 (statutul profesional al femeilor din mediul rural în UE, Parlamentul European, 2019).

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  Tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (not in education, employment or training).

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment

(18)  A se vedea definițiile din anexă.

(19)  A se vedea definițiile din anexă.

(20)  A se vedea definițiile din anexă.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE.

(23)  A se vedea definiția din anexă.

(24)  Ibidem nota de subsol 13.

(25)  De exemplu, numai 6 % din totalul exploatațiilor agricole din Uniunea Europeană sunt gestionate de fermieri mai tineri de 35 de ani, iar o provocare importantă este de a convinge un număr mai mare de tineri să devină agricultori (https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_ro)

(26)  Tehnologia informației și comunicațiilor.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  A se vedea definiția din anexă.

---

ANEXĂ

A.   Referințe

La adoptarea prezentelor concluzii, Consiliul și reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, iau act de următoarele documente:

| — | Agenda strategică a UE 2019-2024 (1). |
| --- | --- |

—

Agenda strategică a UE 2019-2024 (1).

| — | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2018/C 456/01) (2) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2018/C 456/01) (2)

| — | Recomandarea Comitetului de Miniștri adresată statelor membre cu privire la accesul tinerilor din cartierele defavorizate la drepturile sociale [CM/Rec(2015)3] – Consiliul Europei (3) |
| --- | --- |

—

Recomandarea Comitetului de Miniștri adresată statelor membre cu privire la accesul tinerilor din cartierele defavorizate la drepturile sociale [CM/Rec(2015)3] – Consiliul Europei (3)

| — | Concluziile Consiliului privind activitățile digitale pentru tineret (4) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind activitățile digitale pentru tineret (4)

| — | Concluziile Consiliului privind tinerii și viitorul muncii (5) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind tinerii și viitorul muncii (5)

| — | Concluziile Consiliului privind educația și formarea lucrătorilor de tineret (6) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind educația și formarea lucrătorilor de tineret (6)

| — | Concluziile Consiliului privind rolul tineretului în abordarea provocărilor demografice în cadrul UE (7) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind rolul tineretului în abordarea provocărilor demografice în cadrul UE (7)

| — | Concluziile Consiliului privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (8) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind promovarea antreprenoriatului în rândul generației tinere în vederea sprijinirii incluziunii sociale a tinerilor (8)

| — | Concluziile Consiliului privind activitățile pentru tineret inteligente (9) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului privind activitățile pentru tineret inteligente (9)

| — | Cel de al șaptelea ciclu al dialogului UE cu tinerii: Constatări în urma activităților din cadrul dialogului UE cu tinerii în statele membre și în întreaga Europă – Crearea de oportunități pentru tineri (10) |
| --- | --- |

—

Cel de al șaptelea ciclu al dialogului UE cu tinerii: Constatări în urma activităților din cadrul dialogului UE cu tinerii în statele membre și în întreaga Europă – Crearea de oportunități pentru tineri (10)

| — | Carta europeană privind activitățile locale pentru tineret (EGL) (11) |
| --- | --- |

—

Carta europeană privind activitățile locale pentru tineret (EGL) (11)

| — | Strategia Erasmus+ privind incluziunea și diversitatea în domeniul tineretului (2014) (12) |
| --- | --- |

—

Strategia Erasmus+ privind incluziunea și diversitatea în domeniul tineretului (2014) (12)

| — | Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (13) |
| --- | --- |

—

Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (13)

| — | Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (14) |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (14)

| — | Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (15) |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (15)

B.   Definiții

În sensul prezentelor concluzii, se aplică următoarele definiții:

„Zone rurale”

Comunități administrative locale situate în afara aglomerărilor urbane și care se caracterizează în principal printr-o densitate mai mică a populației, printr-o imagine specifică din punct de vedere sociogeografic și cultural, prin apropierea de resurse naturale și, prin urmare, prin existența unor perspective economice diferite, fiind totodată identificată nevoia aducerii de îmbunătățiri suplimentare unor servicii specifice destinate tineretului, dar și populației în ansamblu.

„Zone îndepărtate”

Comunități administrative locale și regionale, majoritatea acestora situate în afara aglomerărilor urbane și caracterizate printr-un acces fizic îngreunat, mai ales din cauza unor obstacole geografice/naturale (inclusiv insule și/sau munți, printre altele), precum și printr-un transport în comun limitat sau mai puțin frecvent și/sau prin conectivitate digitală dificilă. Aceste zone pot avea caracteristici comune cu „zonele rurale” sus-menționate. Regiunile ultraperiferice ale UE, astfel cum sunt prevăzute la articolul 349 din TFUE, sunt considerate, la rândul lor, regiuni îndepărtate.

„Întreprindere socială”

Un operator din cadrul economiei sociale al cărui obiectiv principal este de a produce un impact social, societal sau de mediu în interesul general, mai degrabă decât de a realiza profit pentru proprietarii sau acționari săi. Aceasta funcționează pe piață furnizând bunuri și servicii în mod antreprenorial și inovator și își utilizează profiturile cu predilecție pentru atingerea unor obiective sociale. Aceste organizații sunt gestionate în mod deschis și responsabil, în special prin implicarea angajaților lor, a consumatorilor și a părților interesate care sunt afectate de activitățile lor economice (16).

„Economie socială și solidară (ESS)”

Întreprinderi și organizații (cooperative, societăți de ajutor reciproc, asociații, fundații și întreprinderi sociale) care produc bunuri, servicii și cunoștințe care răspund nevoilor comunității pe care o servesc, prin urmărirea unor obiective sociale și de mediu specifice și prin încurajarea solidarității (17).

„Spații dedicate tinerilor”

Spații și infrastructuri gestionate de tineri și care se definesc prin caracterul lor autonom, deschis și sigur, accesibil tuturor, oferind sprijin profesional pentru dezvoltare și asigurând posibilități pentru participarea tinerilor (18).

„Sectorul tineretului din UE”

Sectorul tineretului din UE se referă în general la totalitatea organizațiilor, a lucrătorilor de tineret, a membrilor mediului academic, a reprezentanților tineri ai societății civile sau la alți experți implicați în dezvoltarea politicii pentru tineret care desfășoară activități și proiecte relevante pentru tineret în UE (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdf

(2)  JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  JO C 414, 10.12.2019, p. 2.

(5)  JO C 189, 5.6.2019, p. 28.

(6)  JO C 412, 9.12.2019, p. 12.

(7)  JO C 196, 8.6.2018, p. 16.

(8)  JO C 183, 14.6.2014, p. 18.

(9)  JO C 418, 7.12.2017, p. 2.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2019/10/20191002-egl-charter_ENG_online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  Rezoluția A/RES/70 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015.

(14)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(15)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

(16)  Inițiativa pentru antreprenoriat social – SEC(2011) 1278 final.

(17)  Definiția dată de Organizația Internațională a Muncii.

(18)  Strategia UE pentru tineret 2019-2027, anexa 3 privind obiectivele europene pentru tineret, obiectivul 9, ținta 4 (JO C 456, 18.12.2018, p. 16).

(19)  Concluziile Consiliului privind tinerii și viitorul muncii (a se vedea nota de subsol 33).

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/11

---

Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor

(2020/C 193/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii;

RECUNOSCÂND CĂ:

| 1. | Educația și formarea modelează omenirea și au un rol transformator atât pentru indivizi, cât și pentru societate. Ele sunt importante pentru implicarea socială, economică, democratică și culturală a cetățenilor, precum și pentru creștere, dezvoltare durabilă, coeziune socială și prosperitate în cadrul Uniunii. O educație și o formare de calitate relevante, favorabile incluziunii și echitabile nu numai că le oferă cetățenilor cunoștințe, aptitudini și competențe în conformitate cu evoluțiile actuale și viitoare, dar le și modelează atitudinile, valorile și comportamentele, permițându-le să prospere la nivel profesional și personal și să fie participanți activi și responsabili în societate. |
| --- | --- |

1.

Educația și formarea modelează omenirea și au un rol transformator atât pentru indivizi, cât și pentru societate. Ele sunt importante pentru implicarea socială, economică, democratică și culturală a cetățenilor, precum și pentru creștere, dezvoltare durabilă, coeziune socială și prosperitate în cadrul Uniunii. O educație și o formare de calitate relevante, favorabile incluziunii și echitabile nu numai că le oferă cetățenilor cunoștințe, aptitudini și competențe în conformitate cu evoluțiile actuale și viitoare, dar le și modelează atitudinile, valorile și comportamentele, permițându-le să prospere la nivel profesional și personal și să fie participanți activi și responsabili în societate.

| 2. | Cadrele didactice și formatorii (1) de la toate nivelurile și din toate tipurile de educație și de formare sunt o forță motrice indispensabilă pentru educație și formare. Aceste persoane joacă un rol crucial în pregătirea oamenilor din toate mediile și de toate vârstele pentru a trăi, a învăța și a lucra în lumea de astăzi, precum și pentru a iniția schimbări viitoare și a fi lideri în contextul acestora. |
| --- | --- |

2.

Cadrele didactice și formatorii (1) de la toate nivelurile și din toate tipurile de educație și de formare sunt o forță motrice indispensabilă pentru educație și formare. Aceste persoane joacă un rol crucial în pregătirea oamenilor din toate mediile și de toate vârstele pentru a trăi, a învăța și a lucra în lumea de astăzi, precum și pentru a iniția schimbări viitoare și a fi lideri în contextul acestora.

| 3. | În contextul schimbărilor sociale, demografice, culturale, economice, științifice, de mediu și tehnologice constante, lumea educației și formării evoluează și același lucru este valabil și pentru profesia cadrelor didactice și a formatorilor, care se confruntă cu cerințe, responsabilități și așteptări crescânde. Inovațiile și provocările continue au un impact nu numai asupra competențelor necesare, ci și asupra bunăstării cadrelor didactice și a formatorilor, precum și asupra atractivității profesiei de cadru didactic. |
| --- | --- |

3.

În contextul schimbărilor sociale, demografice, culturale, economice, științifice, de mediu și tehnologice constante, lumea educației și formării evoluează și același lucru este valabil și pentru profesia cadrelor didactice și a formatorilor, care se confruntă cu cerințe, responsabilități și așteptări crescânde. Inovațiile și provocările continue au un impact nu numai asupra competențelor necesare, ci și asupra bunăstării cadrelor didactice și a formatorilor, precum și asupra atractivității profesiei de cadru didactic.

| 4. | Cadrele didactice și formatorii europeni sunt pietrele de temelie ale spațiului european al educației, având un rol central în promovarea dimensiunii europene a predării (2), sprijinind cursanții să înțeleagă și să trăiască sentimentul de identitate și apartenență europeană. |
| --- | --- |

4.

Cadrele didactice și formatorii europeni sunt pietrele de temelie ale spațiului european al educației, având un rol central în promovarea dimensiunii europene a predării (2), sprijinind cursanții să înțeleagă și să trăiască sentimentul de identitate și apartenență europeană.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 5. | Actuala criză cauzată de COVID-19 a creat o provocare fără precedent pentru cadrele didactice și formatorii de la toate nivelurile și din toate tipurile de educație și de formare. Aceste persoane au fost obligate să treacă de la predarea față în față la cea predominant la distanță și, în mare măsură, virtuală. În astfel de circumstanțe excepționale, cadrele didactice și formatorii au făcut dovadă de un devotament impresionant, de creativitate și de colaborare inter pares și au depus eforturi semnificative pentru a se asigura că atât învățarea, cât și progresul cursanților continuă, inclusiv oferind sprijin pentru bunăstarea acestora. |
| --- | --- |

5.

Actuala criză cauzată de COVID-19 a creat o provocare fără precedent pentru cadrele didactice și formatorii de la toate nivelurile și din toate tipurile de educație și de formare. Aceste persoane au fost obligate să treacă de la predarea față în față la cea predominant la distanță și, în mare măsură, virtuală. În astfel de circumstanțe excepționale, cadrele didactice și formatorii au făcut dovadă de un devotament impresionant, de creativitate și de colaborare inter pares și au depus eforturi semnificative pentru a se asigura că atât învățarea, cât și progresul cursanților continuă, inclusiv oferind sprijin pentru bunăstarea acestora.

CONȘTIENT CĂ:

| 6. | În conformitate cu principiul subsidiarității, în a cărui sferă intră și profesia de cadru didactic, responsabilitatea pentru organizarea și conținutul sistemelor de educație și de formare le revine statelor membre. În acest context, statele membre au cerințe diferite în ceea ce privește tipurile și nivelurile de calificări necesare pentru a avea acces la profesia de cadru didactic și a evolua în cadrul acesteia (3). |
| --- | --- |

6.

În conformitate cu principiul subsidiarității, în a cărui sferă intră și profesia de cadru didactic, responsabilitatea pentru organizarea și conținutul sistemelor de educație și de formare le revine statelor membre. În acest context, statele membre au cerințe diferite în ceea ce privește tipurile și nivelurile de calificări necesare pentru a avea acces la profesia de cadru didactic și a evolua în cadrul acesteia (3).

| 7. | Absolvirea unor niveluri mai ridicate de educație și formare poate oferi cadrelor didactice și formatorilor în devenire o gamă mai vastă de competențe, inclusiv cele necesare pentru dezvoltarea autonomiei profesionale în practicile lor de predare. La rândul său, acest lucru poate contribui la o mai mare satisfacție la locul de muncă, precum și la percepția valorii profesiei și a respectului pentru aceasta (4). |
| --- | --- |

7.

Absolvirea unor niveluri mai ridicate de educație și formare poate oferi cadrelor didactice și formatorilor în devenire o gamă mai vastă de competențe, inclusiv cele necesare pentru dezvoltarea autonomiei profesionale în practicile lor de predare. La rândul său, acest lucru poate contribui la o mai mare satisfacție la locul de muncă, precum și la percepția valorii profesiei și a respectului pentru aceasta (4).

| 8. | Cadrele didactice și formatorii au responsabilitatea de a facilita dobândirea de către cursanți a competențelor-cheie (5) și a competențelor profesionale, nu numai pentru a-i pregăti să desfășoare cu succes activități profesionale viitoare – dintre care unele nici nu sunt încă cunoscute –, ci și pentru a le încuraja responsabilitatea socială și angajamentul civic, pentru a transmite valori umane, precum și pentru a le sprijini creșterea și bunăstarea personală. |
| --- | --- |

8.

Cadrele didactice și formatorii au responsabilitatea de a facilita dobândirea de către cursanți a competențelor-cheie (5) și a competențelor profesionale, nu numai pentru a-i pregăti să desfășoare cu succes activități profesionale viitoare – dintre care unele nici nu sunt încă cunoscute –, ci și pentru a le încuraja responsabilitatea socială și angajamentul civic, pentru a transmite valori umane, precum și pentru a le sprijini creșterea și bunăstarea personală.

| 9. | Expertiza lor tematică și pedagogică, precum și devotamentul, entuziasmul, gradul de satisfacție la locul de muncă și încrederea lor în sine au un impact asupra rezultatelor învățării, progreselor și bunăstării cursanților. Prin faptul că reprezintă modele de urmat pentru învățarea pe tot parcursul vieții, cadrele didactice și formatorii pot motiva implicarea și responsabilitatea cursanților în ceea ce privește propria lor învățare pe tot parcursul vieții, stimulându-le interesul și încurajându-le curiozitatea și creativitatea. |
| --- | --- |

9.

Expertiza lor tematică și pedagogică, precum și devotamentul, entuziasmul, gradul de satisfacție la locul de muncă și încrederea lor în sine au un impact asupra rezultatelor învățării, progreselor și bunăstării cursanților. Prin faptul că reprezintă modele de urmat pentru învățarea pe tot parcursul vieții, cadrele didactice și formatorii pot motiva implicarea și responsabilitatea cursanților în ceea ce privește propria lor învățare pe tot parcursul vieții, stimulându-le interesul și încurajându-le curiozitatea și creativitatea.

| 10. | Ca reacție la diferitele și tot mai exigentele roluri, responsabilități și așteptări din partea cursanților, a liderilor instituțiilor, a factorilor de decizie, a părinților și a comunităților, după caz și în conformitate cu circumstanțele naționale, cadrele didactice și formatorii trebuie să rămână implicați și sprijiniți pentru a răspunde în mod eficace la schimbări și provocări. Aceste provocări pot fi prezente într-o măsură diferită în diverse state membre și sunt legate în special, dar nu numai:






  (a) | de găsirea unui echilibru între diferitele aspecte ale volumului lor de muncă, ce le impun adesea să facă față unor sarcini administrative numeroase, să ia parte la conducerea instituțiilor, să le ofere sprijin și orientare cursanților, să planifice și să caute timp pentru colaborare inter pares și pentru propria dezvoltare profesională, continuând totodată să dezvolte și să mențină în permanență calitatea nivelului lor de predare și rezultatele învățării cursanților; |
| --- | --- | --- |

10.

Ca reacție la diferitele și tot mai exigentele roluri, responsabilități și așteptări din partea cursanților, a liderilor instituțiilor, a factorilor de decizie, a părinților și a comunităților, după caz și în conformitate cu circumstanțele naționale, cadrele didactice și formatorii trebuie să rămână implicați și sprijiniți pentru a răspunde în mod eficace la schimbări și provocări. Aceste provocări pot fi prezente într-o măsură diferită în diverse state membre și sunt legate în special, dar nu numai:

(a)

de găsirea unui echilibru între diferitele aspecte ale volumului lor de muncă, ce le impun adesea să facă față unor sarcini administrative numeroase, să ia parte la conducerea instituțiilor, să le ofere sprijin și orientare cursanților, să planifice și să caute timp pentru colaborare inter pares și pentru propria dezvoltare profesională, continuând totodată să dezvolte și să mențină în permanență calitatea nivelului lor de predare și rezultatele învățării cursanților;

| (b) | de încurajarea dezvoltării, într-un mod holistic, a potențialului intelectual, emoțional, social și creativ al cursanților, asigurând în același timp progresul educațional al acestora; |
| --- | --- |

(b)

de încurajarea dezvoltării, într-un mod holistic, a potențialului intelectual, emoțional, social și creativ al cursanților, asigurând în același timp progresul educațional al acestora;

| (c) | de utilizarea unei diversități de metode și practici de predare bazate pe cercetare, integrând metode și abordări inovatoare și digitale, cu accent pe abordări axate pe cursant și bazate pe competențe, în concordanță cu nevoile individuale ale cursanților aflate în permanentă evoluție, pentru a facilita procesul de învățare și a sprijini cocrearea învățării și predării, asigurând totodată faptul că astfel de practici sunt favorabile incluziunii, juste din punct de vedere social și echitabile; |
| --- | --- |

(c)

de utilizarea unei diversități de metode și practici de predare bazate pe cercetare, integrând metode și abordări inovatoare și digitale, cu accent pe abordări axate pe cursant și bazate pe competențe, în concordanță cu nevoile individuale ale cursanților aflate în permanentă evoluție, pentru a facilita procesul de învățare și a sprijini cocrearea învățării și predării, asigurând totodată faptul că astfel de practici sunt favorabile incluziunii, juste din punct de vedere social și echitabile;

| (d) | de lucrul în medii transformate de tehnologie, digitalizare și inteligență artificială, acordând atenție potențialului pedagogic și utilizării etice, sigure și responsabile ale acestora; |
| --- | --- |

(d)

de lucrul în medii transformate de tehnologie, digitalizare și inteligență artificială, acordând atenție potențialului pedagogic și utilizării etice, sigure și responsabile ale acestora;

| (e) | de lucrul în săli de clasă și medii de învățare diverse din punct de vedere lingvistic și cultural, cu cursanți dintr-o varietate de medii socioeconomice, cu nevoi diferite, inclusiv cu cerințe educaționale speciale (6), precum și de protejarea incluziunii; |
| --- | --- |

(e)

de lucrul în săli de clasă și medii de învățare diverse din punct de vedere lingvistic și cultural, cu cursanți dintr-o varietate de medii socioeconomice, cu nevoi diferite, inclusiv cu cerințe educaționale speciale (6), precum și de protejarea incluziunii;

| (f) | de participarea la procesul de elaborare a politicilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea reformelor în materie de educație și de formare, inclusiv revizuirea continuă a programelor de învățământ; |
| --- | --- |

(f)

de participarea la procesul de elaborare a politicilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea reformelor în materie de educație și de formare, inclusiv revizuirea continuă a programelor de învățământ;

| (g) | de crearea unei atmosfere favorizante și constructive în mediile de învățare, inclusiv a unor relații pozitive și de sprijin reciproc în cadrul echipelor lor și cu ceilalți membri ai personalului didactic, cu cursanții, cu familiile și cu angajatorii, după caz; |
| --- | --- |

(g)

de crearea unei atmosfere favorizante și constructive în mediile de învățare, inclusiv a unor relații pozitive și de sprijin reciproc în cadrul echipelor lor și cu ceilalți membri ai personalului didactic, cu cursanții, cu familiile și cu angajatorii, după caz;

| (h) | de gestionarea comportamentelor din sălile de clasă și de prevenirea potențială a diferitelor tipuri de violență, inclusiv a violenței online, care pot afecta negativ rezultatele și sănătatea cursanților; în plus, de eventuala abordare a comportamentului violent îndreptat împotriva lor înșiși; |
| --- | --- |

(h)

de gestionarea comportamentelor din sălile de clasă și de prevenirea potențială a diferitelor tipuri de violență, inclusiv a violenței online, care pot afecta negativ rezultatele și sănătatea cursanților; în plus, de eventuala abordare a comportamentului violent îndreptat împotriva lor înșiși;

| (i) | de alegerea unor instrumente, criterii și metode de evaluare adecvate, aliniate la rezultatele preconizate ale învățării, pentru a oferi fiecărui cursant, în timp util, un feedback de calitate, care să poată îndruma și îmbunătăți învățarea sa ulterioară; |
| --- | --- |

(i)

de alegerea unor instrumente, criterii și metode de evaluare adecvate, aliniate la rezultatele preconizate ale învățării, pentru a oferi fiecărui cursant, în timp util, un feedback de calitate, care să poată îndruma și îmbunătăți învățarea sa ulterioară;

| (j) | de predarea cu resurse adesea limitate, inclusiv infrastructuri educaționale, spații de învățare, echipamente și instrumente limitate sau inadecvate, inclusiv cu instrumente care facilitează învățarea online. |
| --- | --- |

(j)

de predarea cu resurse adesea limitate, inclusiv infrastructuri educaționale, spații de învățare, echipamente și instrumente limitate sau inadecvate, inclusiv cu instrumente care facilitează învățarea online.

| 11. | Aceste provocări sunt și mai solicitante pentru cadrele didactice și formatorii debutanți (nou calificați), întrucât, începând din primii ani de predare sau formare, aceștia se confruntă cu aceleași responsabilități ca și colegii lor cu mai multă experiență. În plus, ei se pot găsi adesea în situația de a lucra în medii dificile, cum ar fi instituțiile de educație și de formare cu o proporție mai ridicată de cursanți proveniți din medii defavorizate socioeconomic sau dintr-un context de migrație (7). Cadrele didactice și formatorii mai în vârstă ar putea întâmpina alte dificultăți, cum ar fi confruntarea cu un decalaj între generații la locul de muncă. |
| --- | --- |

11.

Aceste provocări sunt și mai solicitante pentru cadrele didactice și formatorii debutanți (nou calificați), întrucât, începând din primii ani de predare sau formare, aceștia se confruntă cu aceleași responsabilități ca și colegii lor cu mai multă experiență. În plus, ei se pot găsi adesea în situația de a lucra în medii dificile, cum ar fi instituțiile de educație și de formare cu o proporție mai ridicată de cursanți proveniți din medii defavorizate socioeconomic sau dintr-un context de migrație (7). Cadrele didactice și formatorii mai în vârstă ar putea întâmpina alte dificultăți, cum ar fi confruntarea cu un decalaj între generații la locul de muncă.

| 12. | În plus, pot exista provocări suplimentare pentru cadrele didactice și formatorii care lucrează în zone rurale, îndepărtate sau defavorizate, cum ar fi cele legate de izolarea profesională, de infrastructura, inclusiv infrastructura digitală, limitată, de accesul la sprijin și la oportunități de dezvoltare profesională sau de predarea pentru grupe cu niveluri educaționale și de vârstă diferite. În plus, cadrele didactice și formatorii care lucrează în zone urbane dens populate se pot confrunta cu provocări mai importante legate de predarea pentru cursanți din medii multilingve, multiculturale și socioeconomice diferite. |
| --- | --- |

12.

În plus, pot exista provocări suplimentare pentru cadrele didactice și formatorii care lucrează în zone rurale, îndepărtate sau defavorizate, cum ar fi cele legate de izolarea profesională, de infrastructura, inclusiv infrastructura digitală, limitată, de accesul la sprijin și la oportunități de dezvoltare profesională sau de predarea pentru grupe cu niveluri educaționale și de vârstă diferite. În plus, cadrele didactice și formatorii care lucrează în zone urbane dens populate se pot confrunta cu provocări mai importante legate de predarea pentru cursanți din medii multilingve, multiculturale și socioeconomice diferite.

| 13. | Deși multe cadre didactice și formatori împărtășesc aceleași provocări, există de asemenea, într-o măsură variabilă în diferite state membre, provocări specifice legate de diferite niveluri și tipuri de educație și de formare, printre care se numără:






  (a) | în educația și îngrijirea timpurie:






  — | dificultăți de a atrage și de a păstra profesioniști calificați și bine pregătiți în domeniul educației și îngrijirii timpurii; |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Deși multe cadre didactice și formatori împărtășesc aceleași provocări, există de asemenea, într-o măsură variabilă în diferite state membre, provocări specifice legate de diferite niveluri și tipuri de educație și de formare, printre care se numără:

(a)

în educația și îngrijirea timpurie:

—

dificultăți de a atrage și de a păstra profesioniști calificați și bine pregătiți în domeniul educației și îngrijirii timpurii;

| — | îmbătrânirea personalului și dezechilibrele de gen, forța de muncă fiind predominant constituită din femei; |
| --- | --- |

—

îmbătrânirea personalului și dezechilibrele de gen, forța de muncă fiind predominant constituită din femei;

| — | condiții de lucru neatractive, inclusiv un raport ridicat copii/personal și lipsa unor parcursuri profesionale atractive, precum și lipsa oportunităților de dezvoltare profesională continuă; |
| --- | --- |

—

condiții de lucru neatractive, inclusiv un raport ridicat copii/personal și lipsa unor parcursuri profesionale atractive, precum și lipsa oportunităților de dezvoltare profesională continuă;

| (b) | în învățământul școlar:






  — | există dificultăți legate de atragerea și păstrarea cursanților cu potențial ridicat în educația inițială a cadrelor didactice (8), precum și de atragerea absolvenților în profesie și de păstrarea cadrelor didactice în exercițiu în cadrul acesteia; |
| --- | --- | --- |

(b)

în învățământul școlar:

—

există dificultăți legate de atragerea și păstrarea cursanților cu potențial ridicat în educația inițială a cadrelor didactice (8), precum și de atragerea absolvenților în profesie și de păstrarea cadrelor didactice în exercițiu în cadrul acesteia;

| — | corpul didactic este în proces de îmbătrânire; există de asemenea dezechilibre de gen, cadrele didactice fiind predominant de sex feminin, în special în unele discipline și la unele niveluri de învățământ; în plus, profesia poate să nu fie reprezentativă din punct de vedere cultural pentru comunitatea pe care o deservește; |
| --- | --- |

—

corpul didactic este în proces de îmbătrânire; există de asemenea dezechilibre de gen, cadrele didactice fiind predominant de sex feminin, în special în unele discipline și la unele niveluri de învățământ; în plus, profesia poate să nu fie reprezentativă din punct de vedere cultural pentru comunitatea pe care o deservește;

| — | toate acestea se reflectă în deficitul de cadre didactice cu care se confruntă multe state membre, fie în general, fie în anumite zone geografice, fie în anumite domenii tematice, cum ar fi STIM, sau în deficitul de cadre didactice care dețin competențe de predare pentru cursanții cu cerințe educaționale speciale, de predare într-un cadru multicultural ori multilingv sau de predare pentru cursanții din medii defavorizate socioeconomic (9); |
| --- | --- |

—

toate acestea se reflectă în deficitul de cadre didactice cu care se confruntă multe state membre, fie în general, fie în anumite zone geografice, fie în anumite domenii tematice, cum ar fi STIM, sau în deficitul de cadre didactice care dețin competențe de predare pentru cursanții cu cerințe educaționale speciale, de predare într-un cadru multicultural ori multilingv sau de predare pentru cursanții din medii defavorizate socioeconomic (9);

| (c) | în educația și formarea profesională:






  — | cadrele didactice și formatorii ar trebui să fie competenți în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea competențelor de bază și a competențelor-cheie, precum și în ceea ce privește predarea de competențe și cunoștințe tehnice și profesionale la zi; |
| --- | --- | --- |

(c)

în educația și formarea profesională:

—

cadrele didactice și formatorii ar trebui să fie competenți în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea competențelor de bază și a competențelor-cheie, precum și în ceea ce privește predarea de competențe și cunoștințe tehnice și profesionale la zi;

| — | ar putea să crească nevoia de cadre didactice și formatori de tip hibrid, care să lucreze atât în instituțiile de educație și formare profesională, cât și în întreprinderi; |
| --- | --- |

—

ar putea să crească nevoia de cadre didactice și formatori de tip hibrid, care să lucreze atât în instituțiile de educație și formare profesională, cât și în întreprinderi;

| — | este, de asemenea, nevoie de colaborare între cadre didactice și formatori, în special formatori din cadrul întreprinderilor, având în vedere rolurile și responsabilitățile lor complementare, mai ales în ceea ce privește furnizarea de ucenicii și de învățare la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

este, de asemenea, nevoie de colaborare între cadre didactice și formatori, în special formatori din cadrul întreprinderilor, având în vedere rolurile și responsabilitățile lor complementare, mai ales în ceea ce privește furnizarea de ucenicii și de învățare la locul de muncă;

| — | întrucât poate oferi stimulente mai bune, munca în sectorul privat poate fi mai atractivă decât munca în instituțiile de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

—

întrucât poate oferi stimulente mai bune, munca în sectorul privat poate fi mai atractivă decât munca în instituțiile de educație și formare profesională;

| — | multe state membre se confruntă cu provocări legate de îmbătrânirea corpului de cadre didactice și de formatori; |
| --- | --- |

—

multe state membre se confruntă cu provocări legate de îmbătrânirea corpului de cadre didactice și de formatori;

| (d) | în educația adulților:






  — | educatorii pentru adulți joacă un rol semnificativ în promovarea și dezvoltarea cunoștințelor, abilităților și competențelor, atât a celor de bază, cât și a celor profesionale; |
| --- | --- | --- |

(d)

în educația adulților:

—

educatorii pentru adulți joacă un rol semnificativ în promovarea și dezvoltarea cunoștințelor, abilităților și competențelor, atât a celor de bază, cât și a celor profesionale;

| — | este posibil ca aceștia să fie nevoiți să se confrunte cu provocarea reprezentată de nivelul de alfabetizare, de competențele numerice și de dificultățile lingvistice ale cursanților sau de experiențele nesatisfăcătoare ale acestora în materie de educație și formare; |
| --- | --- |

—

este posibil ca aceștia să fie nevoiți să se confrunte cu provocarea reprezentată de nivelul de alfabetizare, de competențele numerice și de dificultățile lingvistice ale cursanților sau de experiențele nesatisfăcătoare ale acestora în materie de educație și formare;

| — | întrucât educatorii pentru adulți lucrează adesea cu grupuri diverse de cursanți, trebuie să fie pregătiți să aplice strategii și metode de predare diverse și eficace, pentru a răspunde nevoilor cursanților, pentru a le stimula motivația și pentru a ține cont de parcursurile individuale de învățare ale acestora; |
| --- | --- |

—

întrucât educatorii pentru adulți lucrează adesea cu grupuri diverse de cursanți, trebuie să fie pregătiți să aplice strategii și metode de predare diverse și eficace, pentru a răspunde nevoilor cursanților, pentru a le stimula motivația și pentru a ține cont de parcursurile individuale de învățare ale acestora;

| — | pentru a oferi fiecăruia în parte posibilități de a întreprinde activități de învățare pentru perfecționare și recalificare, rolul cadrelor didactice și al formatorilor ar putea necesita o revizuire, prin prisma contribuției potențiale a acestora la orientarea și validarea competențelor dobândite prin învățare non-formală și informală; |
| --- | --- |

—

pentru a oferi fiecăruia în parte posibilități de a întreprinde activități de învățare pentru perfecționare și recalificare, rolul cadrelor didactice și al formatorilor ar putea necesita o revizuire, prin prisma contribuției potențiale a acestora la orientarea și validarea competențelor dobândite prin învățare non-formală și informală;

| — | poate fi necesar ca educatorii pentru adulți să colaboreze cu angajatorii în ceea ce privește învățarea la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

poate fi necesar ca educatorii pentru adulți să colaboreze cu angajatorii în ceea ce privește învățarea la locul de muncă;

| — | adesea, educatorii pentru adulți nu dispun de o pregătire specifică pentru a preda adulților și ar putea fi în situația de a lucra cu fracțiune de normă sau ca liber-profesioniști, astfel încât profesionalizarea lor reprezintă o provocare semnificativă pentru asigurarea calității educației adulților; |
| --- | --- |

—

adesea, educatorii pentru adulți nu dispun de o pregătire specifică pentru a preda adulților și ar putea fi în situația de a lucra cu fracțiune de normă sau ca liber-profesioniști, astfel încât profesionalizarea lor reprezintă o provocare semnificativă pentru asigurarea calității educației adulților;

| (e) | în învățământul superior:






  — | de cele mai multe ori, calificările necesare pentru accesul la profesia de cadru didactic universitar nu pun accentul pe dotarea candidaților cu competențe de predare adecvate; |
| --- | --- | --- |

(e)

în învățământul superior:

—

de cele mai multe ori, calificările necesare pentru accesul la profesia de cadru didactic universitar nu pun accentul pe dotarea candidaților cu competențe de predare adecvate;

| — | nu sunt disponibile în toate statele membre oportunități sistemice la scară largă pentru dezvoltarea profesională continuă axată pe îmbunătățirea competențelor de predare ale personalului didactic universitar; |
| --- | --- |

—

nu sunt disponibile în toate statele membre oportunități sistemice la scară largă pentru dezvoltarea profesională continuă axată pe îmbunătățirea competențelor de predare ale personalului didactic universitar;

| — | nu se acordă suficientă atenție sprijinului pentru dezvoltarea interinstituțională a personalului, inclusiv pentru mobilitate internațională în scopuri didactice, și nici pentru crearea unor comunități de practici și rețele profesionale; |
| --- | --- |

—

nu se acordă suficientă atenție sprijinului pentru dezvoltarea interinstituțională a personalului, inclusiv pentru mobilitate internațională în scopuri didactice, și nici pentru crearea unor comunități de practici și rețele profesionale;

| — | diversitatea populației de studenți necesită utilizarea unor metode de predare diferite, bazate pe o abordare axată pe student, care ar putea reprezenta o provocare pentru instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

—

diversitatea populației de studenți necesită utilizarea unor metode de predare diferite, bazate pe o abordare axată pe student, care ar putea reprezenta o provocare pentru instituțiile de învățământ superior;

| — | există dezechilibre de gen în anumite discipline universitare, iar personalul de sex feminin este subreprezentat în special la nivelurile mai înalte; |
| --- | --- |

—

există dezechilibre de gen în anumite discipline universitare, iar personalul de sex feminin este subreprezentat în special la nivelurile mai înalte;

| — | deși predarea este una dintre cele trei misiuni ale învățământului superior, cercetarea este adesea mai apreciată decât predarea în evaluarea pentru evoluția în carieră; frecvent, i se cere personalul debutant și de nivel mediu să predea mai mult, deoarece evoluția în carieră conduce adesea la mai puțină predare și la mai mult timp dedicat cercetării (10). |
| --- | --- |

—

deși predarea este una dintre cele trei misiuni ale învățământului superior, cercetarea este adesea mai apreciată decât predarea în evaluarea pentru evoluția în carieră; frecvent, i se cere personalul debutant și de nivel mediu să predea mai mult, deoarece evoluția în carieră conduce adesea la mai puțină predare și la mai mult timp dedicat cercetării (10).

| 14. | Deși cerințele devin din ce în ce mai complexe, iar profesia lor tot mai exigentă, multe cadre didactice și mulți formatori nu se simt respectați sau apreciați de societate (11), iar profesia își pierde atractivitatea în multe state membre. |
| --- | --- |

14.

Deși cerințele devin din ce în ce mai complexe, iar profesia lor tot mai exigentă, multe cadre didactice și mulți formatori nu se simt respectați sau apreciați de societate (11), iar profesia își pierde atractivitatea în multe state membre.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 15. | Este esențial să se dezvolte și să se actualizeze în continuare competențele cadrelor didactice și ale formatorilor, să se asigure expertiza acestora și să se încurajeze autonomia și implicarea lor, precum și să se promoveze bunăstarea, motivația și sentimentul lor de a fi apreciați, atât la nivel personal, cât și profesional, pregătindu-i să răspundă în mod adecvat la schimbări, dar și încurajându-i să fie proactivi și inovativi în profesia lor. |
| --- | --- |

15.

Este esențial să se dezvolte și să se actualizeze în continuare competențele cadrelor didactice și ale formatorilor, să se asigure expertiza acestora și să se încurajeze autonomia și implicarea lor, precum și să se promoveze bunăstarea, motivația și sentimentul lor de a fi apreciați, atât la nivel personal, cât și profesional, pregătindu-i să răspundă în mod adecvat la schimbări, dar și încurajându-i să fie proactivi și inovativi în profesia lor.

| 16. | Pentru a realiza acest lucru, este necesar să se dezvolte în continuare politici naționale care să sprijine activitatea cadrelor didactice și a formatorilor într-un mod cuprinzător și bine orientat, ținând seama de cerințele și nevoile de formare identificate de cadrele didactice și de formatori înșiși, precum și de nevoile comunităților de învățare mai largi, de rezultatele relevante ale cercetării în domeniul educației și de obiectivele generale ale politicii naționale în materie de educație și de formare. În plus, este oportun să se ofere modele de formare variate, inclusiv pentru învățarea față în față, virtuală, mixtă și la locul de muncă. |
| --- | --- |

16.

Pentru a realiza acest lucru, este necesar să se dezvolte în continuare politici naționale care să sprijine activitatea cadrelor didactice și a formatorilor într-un mod cuprinzător și bine orientat, ținând seama de cerințele și nevoile de formare identificate de cadrele didactice și de formatori înșiși, precum și de nevoile comunităților de învățare mai largi, de rezultatele relevante ale cercetării în domeniul educației și de obiectivele generale ale politicii naționale în materie de educație și de formare. În plus, este oportun să se ofere modele de formare variate, inclusiv pentru învățarea față în față, virtuală, mixtă și la locul de muncă.

| 17. | Este necesară o abordare complementară și cuprinzătoare la toate nivelurile și în toate componentele educației și formării pentru cadre didactice și formatori. Aceasta ar trebui să includă recrutarea și selecția cursanților, educația inițială a cadrelor didactice (inclusiv stagiul), inițiere și îndrumare de calitate, precum și promovarea și sprijinirea dezvoltării profesionale continue pe tot parcursul carierei lor didactice și, dacă este cazul, mecanisme de evaluare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită cadrelor didactice debutante, oferindu-le îndrumare și mentorat suplimentare, pentru a le facilita demararea carierei și a le ajuta să facă față nevoilor specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

17.

Este necesară o abordare complementară și cuprinzătoare la toate nivelurile și în toate componentele educației și formării pentru cadre didactice și formatori. Aceasta ar trebui să includă recrutarea și selecția cursanților, educația inițială a cadrelor didactice (inclusiv stagiul), inițiere și îndrumare de calitate, precum și promovarea și sprijinirea dezvoltării profesionale continue pe tot parcursul carierei lor didactice și, dacă este cazul, mecanisme de evaluare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită cadrelor didactice debutante, oferindu-le îndrumare și mentorat suplimentare, pentru a le facilita demararea carierei și a le ajuta să facă față nevoilor specifice cu care se confruntă.

| 18. | În funcție de circumstanțele naționale, acest lucru ar putea fi susținut de cadre naționale de competență cuprinzătoare, relevante și actualizate pentru cadre didactice și formatori (12), elaborate în cadrul unui dialog structurat și sistematic cu părțile interesate relevante, care să reflecte abordări, strategii și metode de predare actuale și inovatoare, precum și noile circumstanțe care apar la nivelul societății în general. În acest sens, este important ca educația și formarea cadrelor didactice și a formatorilor pe durata parcursului profesional să acopere în mod mai sistematic temele și oportunitățile de învățare legate de lucrul în medii multilingve și multiculturale, de lucrul cu cursanții cu cerințe educaționale speciale și din medii defavorizate, de pedagogiile digitale, de dezvoltarea durabilă și de stilul de viață sănătos. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită cerințelor și nevoilor exprimate de cadrele didactice și de formatorii înșiși (13). |
| --- | --- |

18.

În funcție de circumstanțele naționale, acest lucru ar putea fi susținut de cadre naționale de competență cuprinzătoare, relevante și actualizate pentru cadre didactice și formatori (12), elaborate în cadrul unui dialog structurat și sistematic cu părțile interesate relevante, care să reflecte abordări, strategii și metode de predare actuale și inovatoare, precum și noile circumstanțe care apar la nivelul societății în general. În acest sens, este important ca educația și formarea cadrelor didactice și a formatorilor pe durata parcursului profesional să acopere în mod mai sistematic temele și oportunitățile de învățare legate de lucrul în medii multilingve și multiculturale, de lucrul cu cursanții cu cerințe educaționale speciale și din medii defavorizate, de pedagogiile digitale, de dezvoltarea durabilă și de stilul de viață sănătos. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită cerințelor și nevoilor exprimate de cadrele didactice și de formatorii înșiși (13).

| 19. | Dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a formatorilor ar trebui percepută ca o condiție prealabilă pentru desfășurarea unei predări și a unei formări de calitate; prin urmare, cadrele didactice și formatorii ar trebui să fie încurajați să reflecteze asupra practicilor și nevoilor lor de formare și să fie motivați și sprijiniți să se implice, oferindu-li-se oportunități de formare de calitate, precum și acordându-li-se timp pentru a participa la acestea și oferindu-li-se stimulente în acest sens. |
| --- | --- |

19.

Dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a formatorilor ar trebui percepută ca o condiție prealabilă pentru desfășurarea unei predări și a unei formări de calitate; prin urmare, cadrele didactice și formatorii ar trebui să fie încurajați să reflecteze asupra practicilor și nevoilor lor de formare și să fie motivați și sprijiniți să se implice, oferindu-li-se oportunități de formare de calitate, precum și acordându-li-se timp pentru a participa la acestea și oferindu-li-se stimulente în acest sens.

| 20. | Consolidarea legăturii cadrelor didactice și formatorilor cu cercetătorii poate avea un efect pozitiv asupra dezvoltării lor profesionale și poate stimula practici de predare inovatoare și îmbunătățite, bazate pe cercetare. |
| --- | --- |

20.

Consolidarea legăturii cadrelor didactice și formatorilor cu cercetătorii poate avea un efect pozitiv asupra dezvoltării lor profesionale și poate stimula practici de predare inovatoare și îmbunătățite, bazate pe cercetare.

| 21. | Mobilitatea transfrontalieră, fie pe termen scurt, fie pe termen mai lung, fizică, virtuală sau mixtă, este o experiență de învățare puternică și o ocazie valoroasă de a dezvolta competențele sociale, interculturale, multilingve și interpersonale ale participanților, atât pentru studenții care urmează cursuri de educație inițială a cadrelor didactice, cât și pentru cadrele didactice și formatorii în exercițiu în dezvoltarea lor profesională continuă. Cu toate acestea, există obstacole care împiedică atât mobilitatea studenților, cât și pe cea a cadrelor didactice în exercițiu, cum ar fi lipsa de competențe lingvistice sau găsirea de înlocuitori pentru cadrele didactice în exercițiu. În plus, programele de educație inițială pentru cadre didactice prezintă adesea o dimensiune internațională slabă și un nivel scăzut de mobilitate a studiilor și a stagiilor în comparație cu programele de studii din alte domenii (14) și există provocări legate de recunoașterea perioadelor de mobilitate efectuate în străinătate și a rezultatelor învățării. |
| --- | --- |

21.

Mobilitatea transfrontalieră, fie pe termen scurt, fie pe termen mai lung, fizică, virtuală sau mixtă, este o experiență de învățare puternică și o ocazie valoroasă de a dezvolta competențele sociale, interculturale, multilingve și interpersonale ale participanților, atât pentru studenții care urmează cursuri de educație inițială a cadrelor didactice, cât și pentru cadrele didactice și formatorii în exercițiu în dezvoltarea lor profesională continuă. Cu toate acestea, există obstacole care împiedică atât mobilitatea studenților, cât și pe cea a cadrelor didactice în exercițiu, cum ar fi lipsa de competențe lingvistice sau găsirea de înlocuitori pentru cadrele didactice în exercițiu. În plus, programele de educație inițială pentru cadre didactice prezintă adesea o dimensiune internațională slabă și un nivel scăzut de mobilitate a studiilor și a stagiilor în comparație cu programele de studii din alte domenii (14) și există provocări legate de recunoașterea perioadelor de mobilitate efectuate în străinătate și a rezultatelor învățării.

| 22. | Oportunitățile legate de diferite opțiuni de carieră în cadrul profesiei de cadru didactic, care oferă mai multe căi de evoluție profesională, pot spori motivația de a intra în această profesie și de a rămâne în cadrul ei, precum și motivația pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Acestea pot încuraja cadrele didactice și formatorii să rămână dedicați profesiei și devotați atât față de cursanții lor, cât și față de propriul lor proces de învățare pe parcursul vieții lor profesionale. Pe de altă parte, este la fel de important ca cadrele didactice și formatorii să nu fie împovărați în mod excesiv cu sarcini administrative din cauza cărora să le fie dificil să se concentreze asupra predării. |
| --- | --- |

22.

Oportunitățile legate de diferite opțiuni de carieră în cadrul profesiei de cadru didactic, care oferă mai multe căi de evoluție profesională, pot spori motivația de a intra în această profesie și de a rămâne în cadrul ei, precum și motivația pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Acestea pot încuraja cadrele didactice și formatorii să rămână dedicați profesiei și devotați atât față de cursanții lor, cât și față de propriul lor proces de învățare pe parcursul vieții lor profesionale. Pe de altă parte, este la fel de important ca cadrele didactice și formatorii să nu fie împovărați în mod excesiv cu sarcini administrative din cauza cărora să le fie dificil să se concentreze asupra predării.

| 23. | Cadrele didactice și formatorii, precum și liderii instituțiilor pot contribui la elaborarea politicilor prin cunoștințele, expertiza și ideile lor practice. Totodată, implicarea lor în procesul de elaborare a politicilor poate crește gradul de asumare a acestora și, prin urmare, poate avea un impact pozitiv asupra rezultatelor punerii în aplicare a diferitelor inițiative și reforme de politică. |
| --- | --- |

23.

Cadrele didactice și formatorii, precum și liderii instituțiilor pot contribui la elaborarea politicilor prin cunoștințele, expertiza și ideile lor practice. Totodată, implicarea lor în procesul de elaborare a politicilor poate crește gradul de asumare a acestora și, prin urmare, poate avea un impact pozitiv asupra rezultatelor punerii în aplicare a diferitelor inițiative și reforme de politică.

| 24. | Bunăstarea cadrelor didactice și a formatorilor le influențează satisfacția la locul de muncă și entuziasmul pentru activitatea lor și are un impact asupra atractivității profesiei și, ulterior, asupra păstrării lor în cadrul acesteia. Bunăstarea este un factor important în ceea ce privește calitatea și performanța, fiind corelată cu motivația cadrelor didactice și a formatorilor și cu motivația și realizările cursanților lor. |
| --- | --- |

24.

Bunăstarea cadrelor didactice și a formatorilor le influențează satisfacția la locul de muncă și entuziasmul pentru activitatea lor și are un impact asupra atractivității profesiei și, ulterior, asupra păstrării lor în cadrul acesteia. Bunăstarea este un factor important în ceea ce privește calitatea și performanța, fiind corelată cu motivația cadrelor didactice și a formatorilor și cu motivația și realizările cursanților lor.

| 25. | Aspectele importante ale bunăstării pot fi legate, printre altele, de înțelegerea și de gestionarea așteptărilor; de volumul de lucru, de mediile de lucru, inclusiv de siguranța predării și a învățării, precum și de condițiile de muncă; de sprijinul inter pares și instituțional disponibil; de relațiile cu cursanții, cu părinții, cu colegii și cu liderii instituțiilor; și de respectul și aprecierea primite din partea comunității. Dacă acești factori lipsesc sau nu sunt transpuși în experiențe pozitive, aceasta poate duce la epuizare fizică și emoțională, la stres și la burn-out, afectând sănătatea mentală și fizică. |
| --- | --- |

25.

Aspectele importante ale bunăstării pot fi legate, printre altele, de înțelegerea și de gestionarea așteptărilor; de volumul de lucru, de mediile de lucru, inclusiv de siguranța predării și a învățării, precum și de condițiile de muncă; de sprijinul inter pares și instituțional disponibil; de relațiile cu cursanții, cu părinții, cu colegii și cu liderii instituțiilor; și de respectul și aprecierea primite din partea comunității. Dacă acești factori lipsesc sau nu sunt transpuși în experiențe pozitive, aceasta poate duce la epuizare fizică și emoțională, la stres și la burn-out, afectând sănătatea mentală și fizică.

| 26. | Pentru a sprijini atât performanța, cât și bunăstarea cadrelor didactice și a formatorilor, precum și a cursanților, este oportun să se creeze și să se promoveze comunități de învățare colaborative și o cultură a colaborării între profesori și formatori, colegii și liderii instituțiilor acestora, cursanți, părinți și alte părți interesate, cum ar fi angajatorii. Cadrele didactice și formatorii cu experiență pot juca un rol important ca mentori pentru colegii lor mai tineri, beneficiind totodată de pe urma schimbului intergenerațional. În plus, este important să se stimuleze învățarea profesională de tip ascendent și bazată pe colaborare inter pares și să se promoveze spiritul de conducere educațional și participativ, care să consolideze încrederea, să inspire și să motiveze personalul didactic. Mai mult, după caz, evaluarea ar putea fi utilizată ca metodă de a sprijini îmbunătățirea activității acestuia, prin furnizarea unei aprecieri și a unui feedback constructive cu privire la performanțele sale, stabilindu-se criterii de promovare și de recunoaștere a meritului pentru cei care obțin realizări deosebite. |
| --- | --- |

26.

Pentru a sprijini atât performanța, cât și bunăstarea cadrelor didactice și a formatorilor, precum și a cursanților, este oportun să se creeze și să se promoveze comunități de învățare colaborative și o cultură a colaborării între profesori și formatori, colegii și liderii instituțiilor acestora, cursanți, părinți și alte părți interesate, cum ar fi angajatorii. Cadrele didactice și formatorii cu experiență pot juca un rol important ca mentori pentru colegii lor mai tineri, beneficiind totodată de pe urma schimbului intergenerațional. În plus, este important să se stimuleze învățarea profesională de tip ascendent și bazată pe colaborare inter pares și să se promoveze spiritul de conducere educațional și participativ, care să consolideze încrederea, să inspire și să motiveze personalul didactic. Mai mult, după caz, evaluarea ar putea fi utilizată ca metodă de a sprijini îmbunătățirea activității acestuia, prin furnizarea unei aprecieri și a unui feedback constructive cu privire la performanțele sale, stabilindu-se criterii de promovare și de recunoaștere a meritului pentru cei care obțin realizări deosebite.

| 27. | Investițiile suficiente, efective și durabile în cadre didactice și formatori sunt investiții în calitatea educației și a formării. Sunt cuprinse aici diverse aspecte, cum ar fi investițiile în oportunități de educație și formare a cadrelor didactice și a formatorilor, în infrastructură și spații de învățare corespunzătoare, în instrumente și resurse, precum și în salarii (15). |
| --- | --- |

27.

Investițiile suficiente, efective și durabile în cadre didactice și formatori sunt investiții în calitatea educației și a formării. Sunt cuprinse aici diverse aspecte, cum ar fi investițiile în oportunități de educație și formare a cadrelor didactice și a formatorilor, în infrastructură și spații de învățare corespunzătoare, în instrumente și resurse, precum și în salarii (15).

| 28. | Toate cele de mai sus ar putea fi avute în vedere în momentul elaborării de stimulente pentru abordarea problemei deficitului de cadre didactice și formatori. Ar putea fi explorate și alte posibilități, precum burse pentru atragerea cursanților în programe de studii relevante sau recrutarea de profesioniști cu alte calificări decât cele în materie de predare, având grijă totodată să se promoveze și să se sprijine o ofertă de înaltă calitate. |
| --- | --- |

28.

Toate cele de mai sus ar putea fi avute în vedere în momentul elaborării de stimulente pentru abordarea problemei deficitului de cadre didactice și formatori. Ar putea fi explorate și alte posibilități, precum burse pentru atragerea cursanților în programe de studii relevante sau recrutarea de profesioniști cu alte calificări decât cele în materie de predare, având grijă totodată să se promoveze și să se sprijine o ofertă de înaltă calitate.

INVITĂ STATELE MEMBRE, CU RESPECTAREA CORESPUNZĂTOARE A AUTONOMIEI INSTITUȚIONALE ȘI ÎN FUNCȚIE DE CONTEXTUL NAȚIONAL:

| 29. | Să continue să depună eforturi pentru a implica cadrele didactice și formatorii în elaborarea de politici în materie de educație și de formare la toate nivelurile de elaborare a politicilor, prin sporirea colaborării, prin promovarea asumării procesului de către aceștia, precum și a autonomiei acestora în punerea în practică a politicilor respective. |
| --- | --- |

29.

Să continue să depună eforturi pentru a implica cadrele didactice și formatorii în elaborarea de politici în materie de educație și de formare la toate nivelurile de elaborare a politicilor, prin sporirea colaborării, prin promovarea asumării procesului de către aceștia, precum și a autonomiei acestora în punerea în practică a politicilor respective.

| 30. | Atunci când elaborează politici legate de educația și formarea cadrelor didactice și a formatorilor, să ia în considerare necesitatea unei abordări cuprinzătoare a educației inițiale, a inițierii și a dezvoltării profesionale continue a acestora. |
| --- | --- |

30.

Atunci când elaborează politici legate de educația și formarea cadrelor didactice și a formatorilor, să ia în considerare necesitatea unei abordări cuprinzătoare a educației inițiale, a inițierii și a dezvoltării profesionale continue a acestora.

| 31. | Să promoveze și să sprijine o mai mare participare a cadrelor didactice și a formatorilor la dezvoltarea profesională continuă, în special prin luarea de măsuri suplimentare pentru a elimina barierele din calea participării și a oportunităților, și să depună eforturi în vederea unor evaluări corespunzătoare și unei recunoașteri adecvate a valorii dezvoltării profesionale continue ca element de bază al evoluției în carieră. |
| --- | --- |

31.

Să promoveze și să sprijine o mai mare participare a cadrelor didactice și a formatorilor la dezvoltarea profesională continuă, în special prin luarea de măsuri suplimentare pentru a elimina barierele din calea participării și a oportunităților, și să depună eforturi în vederea unor evaluări corespunzătoare și unei recunoașteri adecvate a valorii dezvoltării profesionale continue ca element de bază al evoluției în carieră.

| 32. | Să încurajeze instituțiile de educație și de formare să furnizeze oportunități de dezvoltare profesională continuă eficace și bazate pe cercetare pentru cadre didactice și formatori, pe baza colaborării, a observării inter pares și a învățării reciproce, a îndrumării, a mentoratului și a colaborării în rețea. În elaborarea unor astfel de oportunități, dacă este cazul, să încurajeze instituțiile de educație și de formare să își lărgească oferta de învățare, prin includerea unor unități de învățare mai mici, cum ar fi cele care ar putea duce la microcalificări, ținând seama de măsurile de asigurare a calității. |
| --- | --- |

32.

Să încurajeze instituțiile de educație și de formare să furnizeze oportunități de dezvoltare profesională continuă eficace și bazate pe cercetare pentru cadre didactice și formatori, pe baza colaborării, a observării inter pares și a învățării reciproce, a îndrumării, a mentoratului și a colaborării în rețea. În elaborarea unor astfel de oportunități, dacă este cazul, să încurajeze instituțiile de educație și de formare să își lărgească oferta de învățare, prin includerea unor unități de învățare mai mici, cum ar fi cele care ar putea duce la microcalificări, ținând seama de măsurile de asigurare a calității.

| 33. | Să sprijine în continuare instituțiile de învățământ superior, respectându-le pe deplin autonomia, în consolidarea competențelor personalului didactic universitar în ceea ce privește aplicarea unei abordări bazate pe cercetare și axate pe cursanți a învățării, predării și evaluării, precum și instituirea și urmarea unor procese clare, transparente și juste pentru recrutarea și regimul de muncă al personalului, care să recunoască valoarea activităților de predare (16) și de care ar trebui, de asemenea, să se țină seama în politicile și practicile de promovare. |
| --- | --- |

33.

Să sprijine în continuare instituțiile de învățământ superior, respectându-le pe deplin autonomia, în consolidarea competențelor personalului didactic universitar în ceea ce privește aplicarea unei abordări bazate pe cercetare și axate pe cursanți a învățării, predării și evaluării, precum și instituirea și urmarea unor procese clare, transparente și juste pentru recrutarea și regimul de muncă al personalului, care să recunoască valoarea activităților de predare (16) și de care ar trebui, de asemenea, să se țină seama în politicile și practicile de promovare.

| 34. | Să exploreze posibilități de diversificare a carierelor cadrelor didactice și formatorilor și de dezvoltare a cadrelor naționale privind carierele, pentru a contribui la satisfacerea aspirațiilor și a motivațiilor acestora în carieră, precum și a nevoilor lor de învățare. |
| --- | --- |

34.

Să exploreze posibilități de diversificare a carierelor cadrelor didactice și formatorilor și de dezvoltare a cadrelor naționale privind carierele, pentru a contribui la satisfacerea aspirațiilor și a motivațiilor acestora în carieră, precum și a nevoilor lor de învățare.

| 35. | Să motiveze instituțiile de educație și de formare să integreze mobilitatea cadrelor didactice și a formatorilor – fizică, virtuală sau mixtă – în strategiile lor de învățare, de dezvoltare și de internaționalizare, inclusiv prin utilizarea potențialului instrumentelor europene, cum ar fi e-Twinning și Platforma electronică pentru educația adulților în Europa (EPALE), ca parte integrantă a ofertei de învățare. Să valideze, ori de câte ori este posibil, în concordanță cu reglementările naționale și în funcție de circumstanțele naționale, aptitudinile și competențele dobândite prin intermediul instrumentelor și al mobilității europene ca parte a dezvoltării profesionale continue a cadrelor didactice și a formatorilor. |
| --- | --- |

35.

Să motiveze instituțiile de educație și de formare să integreze mobilitatea cadrelor didactice și a formatorilor – fizică, virtuală sau mixtă – în strategiile lor de învățare, de dezvoltare și de internaționalizare, inclusiv prin utilizarea potențialului instrumentelor europene, cum ar fi e-Twinning și Platforma electronică pentru educația adulților în Europa (EPALE), ca parte integrantă a ofertei de învățare. Să valideze, ori de câte ori este posibil, în concordanță cu reglementările naționale și în funcție de circumstanțele naționale, aptitudinile și competențele dobândite prin intermediul instrumentelor și al mobilității europene ca parte a dezvoltării profesionale continue a cadrelor didactice și a formatorilor.

| 36. | Să depună eforturi suplimentare pentru a promova mobilitatea atât în rândul cursanților, cât și al cadrelor didactice și al formatorilor în exercițiu, precum și să elimine obstacolele persistente din calea acesteia, în vederea creșterii ratelor de participare. În acest sens, să încurajeze instituțiile de învățământ superior care se ocupă de educația inițială a cadrelor didactice să valorifice pe deplin potențialul mobilității ca parte a ofertei lor de învățare, ceea ce poate include, după caz, ferestre de mobilitate în cadrul programelor de studii. În plus, să faciliteze participarea la diverse forme de mobilitate în dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a formatorilor în exercițiu, inclusiv depunând eforturi de găsire a unor soluții durabile pentru nevoile în materie de înlocuire. |
| --- | --- |

36.

Să depună eforturi suplimentare pentru a promova mobilitatea atât în rândul cursanților, cât și al cadrelor didactice și al formatorilor în exercițiu, precum și să elimine obstacolele persistente din calea acesteia, în vederea creșterii ratelor de participare. În acest sens, să încurajeze instituțiile de învățământ superior care se ocupă de educația inițială a cadrelor didactice să valorifice pe deplin potențialul mobilității ca parte a ofertei lor de învățare, ceea ce poate include, după caz, ferestre de mobilitate în cadrul programelor de studii. În plus, să faciliteze participarea la diverse forme de mobilitate în dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a formatorilor în exercițiu, inclusiv depunând eforturi de găsire a unor soluții durabile pentru nevoile în materie de înlocuire.

| 37. | În scopul îmbunătățirii atractivității și statutului profesiei, să investească în măsuri legate de îmbunătățirea educației inițiale și a formării profesionale continue a acestora, a condițiilor lor de muncă și a perspectivelor lor de carieră, precum și în măsuri de consolidare a rezilienței și a bunăstării lor, pentru a îi sprijini în abordarea aspectelor stresante ale activității lor. În abordarea acestor aspecte, este important să se faciliteze implicarea efectivă a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

37.

În scopul îmbunătățirii atractivității și statutului profesiei, să investească în măsuri legate de îmbunătățirea educației inițiale și a formării profesionale continue a acestora, a condițiilor lor de muncă și a perspectivelor lor de carieră, precum și în măsuri de consolidare a rezilienței și a bunăstării lor, pentru a îi sprijini în abordarea aspectelor stresante ale activității lor. În abordarea acestor aspecte, este important să se faciliteze implicarea efectivă a partenerilor sociali.

| 38. | Să coopereze și să facă schimb de experiență și de informații legate de evoluțiile politicilor în ceea ce privește cadrele didactice și formatorii, inclusiv elaborarea și revizuirea cadrelor naționale de competență pentru cadre didactice și formatori. |
| --- | --- |

38.

Să coopereze și să facă schimb de experiență și de informații legate de evoluțiile politicilor în ceea ce privește cadrele didactice și formatorii, inclusiv elaborarea și revizuirea cadrelor naționale de competență pentru cadre didactice și formatori.

INVITĂ COMISIA CA, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE SALE ȘI ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII:

| 39. | Pentru a facilita mobilitatea cursanților și a cadrelor didactice și a formatorilor, în cooperare cu statele membre, să promoveze un dialog și să analizeze obstacolele, inclusiv aspectele structurale, recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare din străinătate și calificările din cadrul învățământului superior, precum și să ofere orientări instituțiilor de educație și de formare în vederea îmbunătățirii mobilității și a extinderii perspectivei internaționale a cadrelor didactice și formatorilor în devenire. |
| --- | --- |

39.

Pentru a facilita mobilitatea cursanților și a cadrelor didactice și a formatorilor, în cooperare cu statele membre, să promoveze un dialog și să analizeze obstacolele, inclusiv aspectele structurale, recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare din străinătate și calificările din cadrul învățământului superior, precum și să ofere orientări instituțiilor de educație și de formare în vederea îmbunătățirii mobilității și a extinderii perspectivei internaționale a cadrelor didactice și formatorilor în devenire.

| 40. | În scopul completării eforturilor naționale existente, să exploreze posibilitatea de a elabora o propunere privind un cadru european de competențe relevant (17) pentru a încuraja dezvoltarea și evaluarea cunoștințelor, a competențelor și a atitudinilor legate de dezvoltarea durabilă, care să fie utilizat pe bază voluntară. |
| --- | --- |

40.

În scopul completării eforturilor naționale existente, să exploreze posibilitatea de a elabora o propunere privind un cadru european de competențe relevant (17) pentru a încuraja dezvoltarea și evaluarea cunoștințelor, a competențelor și a atitudinilor legate de dezvoltarea durabilă, care să fie utilizat pe bază voluntară.

| 41. | Să sprijine o cooperare mai strânsă între instituțiile de educație și de formare din Uniune, cu scopul de a consolida educația cadrelor didactice bazată pe cercetare, de a sprijini mobilitatea transfrontalieră și oportunitățile de învățare în comun în cadrul unui parcurs de dezvoltare profesională a cadrelor didactice, de exemplu prin încurajarea cooperării voluntare și a creării de rețele între instituțiile naționale de educație și de formare la nivelul Uniunii, sub forma unor centre academice europene de formare a cadrelor didactice. |
| --- | --- |

41.

Să sprijine o cooperare mai strânsă între instituțiile de educație și de formare din Uniune, cu scopul de a consolida educația cadrelor didactice bazată pe cercetare, de a sprijini mobilitatea transfrontalieră și oportunitățile de învățare în comun în cadrul unui parcurs de dezvoltare profesională a cadrelor didactice, de exemplu prin încurajarea cooperării voluntare și a creării de rețele între instituțiile naționale de educație și de formare la nivelul Uniunii, sub forma unor centre academice europene de formare a cadrelor didactice.

| 42. | În scopul completării eforturilor naționale existente, să exploreze posibilitatea de a elabora orientări europene ca sprijin care să fie utilizat, pe bază voluntară, în crearea unor cadre de carieră la nivel național, valorificând rezultatele lucrărilor Grupului de lucru pentru educație și formare 2020 privind școlile, pentru a aborda evoluția cadrelor didactice și a formatorilor dintr-o perspectivă mai largă și pentru a oferi un răspuns țelurilor, motivației și ambițiilor lor. |
| --- | --- |

42.

În scopul completării eforturilor naționale existente, să exploreze posibilitatea de a elabora orientări europene ca sprijin care să fie utilizat, pe bază voluntară, în crearea unor cadre de carieră la nivel național, valorificând rezultatele lucrărilor Grupului de lucru pentru educație și formare 2020 privind școlile, pentru a aborda evoluția cadrelor didactice și a formatorilor dintr-o perspectivă mai largă și pentru a oferi un răspuns țelurilor, motivației și ambițiilor lor.

| 43. | În cooperare cu statele membre, să promoveze utilizarea și să ia în considerare dezvoltarea suplimentară a platformelor online existente, cum ar fi e-Twinning, School Education Gateway și EPALE, și să examineze eventuale modalități de extindere a utilizării acestora pentru a facilita mobilitatea atât pentru cursanți, cât și pentru cadre didactice și formatori, cum ar fi găsirea de parteneri pentru proiecte de mobilitate și furnizarea unei platforme pentru pregătirea mobilității și desfășurarea de acțiuni ulterioare acesteia. |
| --- | --- |

43.

În cooperare cu statele membre, să promoveze utilizarea și să ia în considerare dezvoltarea suplimentară a platformelor online existente, cum ar fi e-Twinning, School Education Gateway și EPALE, și să examineze eventuale modalități de extindere a utilizării acestora pentru a facilita mobilitatea atât pentru cursanți, cât și pentru cadre didactice și formatori, cum ar fi găsirea de parteneri pentru proiecte de mobilitate și furnizarea unei platforme pentru pregătirea mobilității și desfășurarea de acțiuni ulterioare acesteia.

| 44. | Pentru a încuraja aprecierea, să promoveze importanța profesiei de cadru didactic și să confere vizibilitate predării de înaltă calitate, să exploreze fezabilitatea și valoarea adăugată a introducerii unei recompense europene anuale pentru cadre didactice sau formatori de excepție, de exemplu pentru promovarea inovării, a incluziunii sau a dimensiunii europene în activitatea de predare. |
| --- | --- |

44.

Pentru a încuraja aprecierea, să promoveze importanța profesiei de cadru didactic și să confere vizibilitate predării de înaltă calitate, să exploreze fezabilitatea și valoarea adăugată a introducerii unei recompense europene anuale pentru cadre didactice sau formatori de excepție, de exemplu pentru promovarea inovării, a incluziunii sau a dimensiunii europene în activitatea de predare.

| 45. | Să continue să sprijine dezvoltarea oportunităților de educație și formare pentru cadrele didactice și formatorii în devenire și în exercițiu, precum și mobilitatea acestora, mai ales prin intermediul programului Erasmus + și al fondurilor structurale și de investiții europene, în special al Fondului social european, precum și al succesorilor acestora. |
| --- | --- |

45.

Să continue să sprijine dezvoltarea oportunităților de educație și formare pentru cadrele didactice și formatorii în devenire și în exercițiu, precum și mobilitatea acestora, mai ales prin intermediul programului Erasmus + și al fondurilor structurale și de investiții europene, în special al Fondului social european, precum și al succesorilor acestora.

| 46. | Să țină seama pe deplin de aceste concluzii atunci când elaborează propuneri pentru Spațiul european al educației și pentru noul Cadru strategic pentru cooperare în domeniul educației și formării, incluzând continuarea schimbului de bune practici între statele membre. |
| --- | --- |

46.

Să țină seama pe deplin de aceste concluzii atunci când elaborează propuneri pentru Spațiul european al educației și pentru noul Cadru strategic pentru cooperare în domeniul educației și formării, incluzând continuarea schimbului de bune practici între statele membre.

---

(1)  În sensul prezentelor concluzii, un cadru didactic este o persoană care este recunoscută ca având statutul de cadru didactic (sau echivalent) în conformitate cu legislația și practica națională, în timp ce un formator este orice persoană care desfășoară una sau mai multe dintre activitățile legate de funcția de formare (teoretică sau practică), fie într-o instituție de învățământ sau de formare, fie la locul de muncă. Aceste persoane includ cadrele didactice din învățământul general și din învățământul superior, cadrele didactice și formatorii din educația și formarea profesională inițială și continuă, precum și profesioniștii din domeniul educației și îngrijirii timpurii și educatorii pentru adulți.

(2)  Astfel cum este definită în Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării.

(3)  În UE activitatea de predare necesită, în general, o calificare la nivel terțiar. Cea mai comună cerință minimă pentru predare la nivelul primar este o diplomă de licență. Pentru a preda la nivelul secundar inferior, jumătate dintre sistemele UE stabilesc calificarea minimă la nivel de masterat. Pentru a preda în învățământul secundar superior, calificarea minimă cerută cadrelor didactice în majoritatea țărilor UE este o diplomă de master. [Monitorul educației și formării (ET) 2019, p. 24] Cu toate acestea, în educația și îngrijirea timpurie există cerințe diferite la nivel european în privința calificărilor minime. În unele țări există aceleași cerințe minime de calificare pentru toți membrii personalului, în timp ce în altele sunt necesare calificări diferite pentru posturi și profiluri diferite. Adesea, nu se cer calificări la nivel terțiar pentru toți membrii unei echipe de educație și îngrijire timpurie. (Date esențiale privind educația și îngrijirea timpurie în Europa, Raportul Eurydice, 2019, p. 71-72)

(4)  Monitorul ET 2019 (p. 24).

(5)  Astfel cum sunt definite în Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții.

(6)  Pe baza datelor TALIS din 2018, 21 % din cadrele didactice raportează că există o nevoie suplimentară de formare în predarea pentru cursanții cu cerințe educaționale speciale, 16 % în utilizarea TIC pentru predare și în jur de 13 % în predarea în medii multilingve și multiculturale (Monitorul ET 2019, p. 10). Datele sugerează că populația de studenți din Europa devine, de asemenea, din ce în ce mai diversă [Eurostudent VI (2016-2018)].

(7)  Monitorul ET 2019 (p. 21).

(8)  Există un deficit de cursanți care se înscriu în educația inițială a cadrelor didactice, precum și rate ridicate de abandon (Cariere didactice în Europa: acces, parcurs și sprijin, Eurydice, 2018, p. 10).

(9)  Monitorul ET 2019, p. 9, 10, 21.

(10)  Modernisation of Higher Education in Europe: Academic Staff – 2017 [Modernizarea învățământului superior în Europa: personalul didactic universitar – 2017], Eurydice, 2017.

(11)  Pe baza datelor TALIS din 2018, 18 % din cadrele didactice din învățământul secundar inferior din UE consideră că profesia lor este apreciată de către societate, iar proporția se reduce odată cu creșterea duratei de exercitare a profesiei, la fel ca și (în mai multe țări din UE) proporția de cadre didactice care ar alege în continuare aceeași carieră (Monitorul ET 2019, p. 9).

(12)  Majoritatea țărilor europene adoptă cadre care descriu un set de competențe pe care cadrele didactice ar trebui să le dețină sau să le dezvolte de-a lungul carierei. Cu toate acestea, în practică, astfel de cadre variază în ceea ce privește formatul, nivelul de detaliere, valoarea și utilizarea (Monitorul ET 2019, p. 34).

(13)  Pe baza datelor TALIS din 2018, 21 % din cadrele didactice raportează că există o nevoie suplimentară de formare în predarea pentru cursanții cu cerințe educaționale speciale, 16 % în utilizarea TIC pentru predare și în jur de 13 % în predarea în medii multilingve și multiculturale (Monitorul ET 2019, p. 10).

(14)  Mobilitatea internațională a viitoarelor cadre didactice în timpul educației inițiale a cadrelor didactice (calculată ca proporția cadrelor didactice care au petrecut o perioadă de studiu în străinătate ca parte a educației lor inițiale) nu este foarte răspândită și variază considerabil între statele membre (Monitorul ET, p. 26).

(15)  Datele arată că salariile au un impact asupra recrutării și păstrării cadrelor didactice și a formatorilor, precum și asupra rezultatelor învățării. Salariile cadrelor didactice din învățământul pre-universitar sunt adesea mai mici decât salariile medii ale altor lucrători care au absolvit învățământul terțiar. (Monitorul ET 2019, p. 39-40).

(16)  Standardele 1.3 și 1.5, Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, 2015.

(17)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Comunicarea privind Pactul verde european, 11 decembrie 2019 (p. 19).

---

ANEXĂ

Context politic

1.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind îmbunătățirea calității pregătirii cadrelor didactice (15 noiembrie 2007)

2.

Concluziile Consiliului privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ (26 noiembrie 2009)

3.

Concluziile Consiliului privind conducerea eficace în educație (25-26 noiembrie 2013)

4.

Concluziile Consiliului privind formarea eficace a profesorilor (20 mai 2014)

5.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind incluziunea în diversitate pentru a se atinge o educație de înaltă calitate pentru toți (17 februarie 2017)

6.

Concluziile Consiliului privind dezvoltarea școlilor și calitatea excelentă a predării (20 noiembrie 2017)

7.

Cadrul european al competențelor digitale pentru cadre didactice (2017)

8.

Recomandarea Consiliului privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării (22 mai 2018)

9.

Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (22 mai 2018)

10.

Recomandarea Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor (22 mai 2019)

11.

Recomandarea Consiliului privind o abordare globală a predării și învățării limbilor (22 mai 2019)

12.

TALIS – Sondajul internațional al OCDE privind predarea și învățarea 2018

13.

Monitorul educației și formării 2019

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/20

---

Concluziile Consiliului de modificare a Planului de lucru în domeniul culturii (2019-2022)

(2020/C 193/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND Concluziile Consiliului cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (1),

REAFIRMÂND că, în cadrul Agendei strategice 2019-2024 (2), promovarea dezvoltării durabile reprezintă o acțiune-cheie pentru viitorul Uniunii Europene și reamintind rolul culturii ca motor de dezvoltare socială și economică durabilă, astfel cum a fost evidențiat în cadrul Noii agende europene pentru cultură (3),

ÎN LUMINA Rezoluției Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (4), al cărei obiectiv este acela de a consolida contribuția culturii la dezvoltarea durabilă prin lansarea unui proces care va include un grup MDC și va conduce la un plan de acțiune privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile la nivelul UE, plan care va fi elaborat de Comisia Europeană în coordonare cu statele membre,

CONVIN, în contextul acestui proces, care vizează maximizarea contribuției culturii la durabilitate, să modifice Planul de lucru în domeniul culturii (2019-2022) prin adăugarea priorității F privind cultura ca motor al dezvoltării durabile, după cum urmează:

La punctul II. PRIORITĂȚI, se adaugă următorul text:

„F. Cultura ca motor al dezvoltării durabile

Dezvoltarea durabilă este o prioritate politică esențială a Uniunii Europene și există o nevoie urgentă de intensificare a acțiunii în acest sens. Cultura este intrinsec legată de toate cele trei dimensiuni ale dezvoltării durabile (economică, socială și de mediu), existând o convergență între mai multe obiective fundamentale ale politicilor și măsurilor culturale de la nivelul UE și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și țintele acestora, care formează structura de bază a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă: încurajarea incluziunii, a diversității, a identității, a participării, a creativității și a inovării. Impactul acestor politici și măsuri completează totodată pe deplin rezultatele dezvoltării durabile: îmbunătățirea sănătății și a bunăstării, creșterea economică, inovarea și crearea de locuri de muncă și regenerarea urbană.

Nevoia de a se recurge în mod sistematic la politici și măsuri culturale care să completeze instrumentele utilizate în prezent în vederea asigurării durabilității a fost indicată în Rezoluția privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile, adoptată de Consiliul Uniunii Europene și reprezentanții guvernelor statelor membre în noiembrie 2019.”

La punctul IV. ACȚIUNI, se adaugă următorul text:

„F. Cultura ca motor al dezvoltării durabile

| Tema:

  Dimensiunea culturală a dezvoltării durabile


  Metode de lucru:


  MDC și un plan de acțiune*



  Motive:


  În Rezoluția sa privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile, Consiliul își confirmă angajamentul față de punerea în aplicare a Agendei 2030 și convine să își intensifice eforturile prin inițierea unui proces care va conduce la un plan de acțiune privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile la nivelul UE. Comisia Europeană a fost invitată să pregătească acest plan de acțiune în coordonare cu statele membre și să îl integreze în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030.
  În cuprinsul rezoluției, instituirea rapidă a unui grup MDC privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile a fost indicată drept parte a acestui proces.


  Rezultate scontate:


  O acțiune la nivelul UE menită să sprijine, să coordoneze sau să completeze politicile și măsurile culturale ale statelor membre va maximiza contribuția acestora la dezvoltarea durabilă. Integrarea planului de acțiune în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 ar conduce la o coerență sporită a politicilor și ar debloca întregul potențial de durabilitate al culturii.

  - Data finalizării planului de acțiune depinde de resursele disponibile la nivelul Comisiei pentru punerea în aplicare a Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022; însă acest lucru nu ar trebui să afecteze integrarea sa în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030.” |
| --- |

Tema:

Dimensiunea culturală a dezvoltării durabile

Metode de lucru:

MDC și un plan de acțiune*

Motive:

În Rezoluția sa privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile, Consiliul își confirmă angajamentul față de punerea în aplicare a Agendei 2030 și convine să își intensifice eforturile prin inițierea unui proces care va conduce la un plan de acțiune privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile la nivelul UE. Comisia Europeană a fost invitată să pregătească acest plan de acțiune în coordonare cu statele membre și să îl integreze în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030.

În cuprinsul rezoluției, instituirea rapidă a unui grup MDC privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile a fost indicată drept parte a acestui proces.

Rezultate scontate:

O acțiune la nivelul UE menită să sprijine, să coordoneze sau să completeze politicile și măsurile culturale ale statelor membre va maximiza contribuția acestora la dezvoltarea durabilă. Integrarea planului de acțiune în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 ar conduce la o coerență sporită a politicilor și ar debloca întregul potențial de durabilitate al culturii.

- Data finalizării planului de acțiune depinde de resursele disponibile la nivelul Comisiei pentru punerea în aplicare a Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022; însă acest lucru nu ar trebui să afecteze integrarea sa în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030.”

La anexa I se adaugă următorul text:

„Calendar orientativ al Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022

| Prioritate | Teme | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate | Prima jumătate | A doua jumătate |
| F. Cultura ca motor al dezvoltării durabile | Dimensiunea culturală a dezvoltării durabile | | | Grupul MDC | | Examinarea raportului grupului MDC | | Plan de acțiune  (5) |

Prioritate

Teme

2019

2020

2021

2022

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

Prima jumătate

A doua jumătate

F. Cultura ca motor al dezvoltării durabile

Dimensiunea culturală a dezvoltării durabile

Grupul MDC

Examinarea raportului grupului MDC

Plan de acțiune  (5)

---

(1)  JO C 460, 21.12.2018, p. 12.

1

(2)  Adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019.

2

(3)  COM(2018) 267 final.

3

(4)  JO C 410, 6.12.2019, p. 1.

4

(5)  Data finalizării planului de acțiune depinde de resursele disponibile la nivelul Comisiei pentru punerea în aplicare a Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022; însă acest lucru nu ar trebui să afecteze integrarea sa în strategia UE pentru punerea în aplicare a Agendei 2030.”

5

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/23

---

Concluziile Consiliului privind educația în domeniul mass-mediei într-o lume în continuă schimbare

(2020/C 193/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ȚINÂND SEAMA DE:

| 1. | contextul politic, astfel cum este prezentat în anexă; |
| --- | --- |

1.

contextul politic, astfel cum este prezentat în anexă;

RECUNOSCÂND CĂ:

| 2. | progresele tehnologice și digitale au adus schimbări majore în viața noastră. Noile platforme mass-media și de comunicare au schimbat relațiile sociale și de comunicare, au influențat industriile culturale și creative, au schimbat peisajul mediatic și modul în care producem, distribuim și consumăm conținut. Acest lucru a creat noi oportunități semnificative pentru ca cetățenii Europei să comunice și să găsească, să creeze și să distribuie diferite tipuri de conținut; |
| --- | --- |

2.

progresele tehnologice și digitale au adus schimbări majore în viața noastră. Noile platforme mass-media și de comunicare au schimbat relațiile sociale și de comunicare, au influențat industriile culturale și creative, au schimbat peisajul mediatic și modul în care producem, distribuim și consumăm conținut. Acest lucru a creat noi oportunități semnificative pentru ca cetățenii Europei să comunice și să găsească, să creeze și să distribuie diferite tipuri de conținut;

| 3. | schimbările digitale și tehnologice au loc într-un mod imprevizibil și continuu, impunând necesitatea de a se adapta în continuu atât pentru cetățeni, cât și pentru societate. Inovațiile care fac ca lumea să fie un loc mai bun, inclusiv digitalizarea și dezvoltarea platformelor media și de comunicare, au consecințe care trebuie abordate; |
| --- | --- |

3.

schimbările digitale și tehnologice au loc într-un mod imprevizibil și continuu, impunând necesitatea de a se adapta în continuu atât pentru cetățeni, cât și pentru societate. Inovațiile care fac ca lumea să fie un loc mai bun, inclusiv digitalizarea și dezvoltarea platformelor media și de comunicare, au consecințe care trebuie abordate;

| 4. | pe lângă numeroasele avantaje și efecte pozitive ale noului ecosistem mediatic, acesta a dus și la sporirea dezinformării, manipulării și discursurilor de incitare la ură; |
| --- | --- |

4.

pe lângă numeroasele avantaje și efecte pozitive ale noului ecosistem mediatic, acesta a dus și la sporirea dezinformării, manipulării și discursurilor de incitare la ură;

| 5. | în noul ecosistem mediatic, cetățenii sunt copleșiți de informații și pot avea dificultăți în ceea ce privește înțelegerea știrilor și identificarea unor informații exacte și a unor surse de știri fiabile, precum și a conținutului de calitate în general; |
| --- | --- |

5.

în noul ecosistem mediatic, cetățenii sunt copleșiți de informații și pot avea dificultăți în ceea ce privește înțelegerea știrilor și identificarea unor informații exacte și a unor surse de știri fiabile, precum și a conținutului de calitate în general;

| 6. | expunerea cetățenilor la o mare cantitate de dezinformare, în special într-o perioadă de criză mondială majoră, cum ar fi pandemia de COVID-19, subliniază că este important să se adopte o abordare sistematică în ceea ce privește dezvoltarea educației în domeniul mass-media, să existe colaborare între platformele online, experți și autoritățile competente, precum și să se dezvolte o procedură independentă de verificare a faptelor pentru a limita răspândirea campaniilor de dezinformare online, respectând totodată libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

6.

expunerea cetățenilor la o mare cantitate de dezinformare, în special într-o perioadă de criză mondială majoră, cum ar fi pandemia de COVID-19, subliniază că este important să se adopte o abordare sistematică în ceea ce privește dezvoltarea educației în domeniul mass-media, să existe colaborare între platformele online, experți și autoritățile competente, precum și să se dezvolte o procedură independentă de verificare a faptelor pentru a limita răspândirea campaniilor de dezinformare online, respectând totodată libertatea de exprimare;

| 7. | lumea de astăzi presupune dobândirea a numeroase cunoștințe și competențe noi, la nivel individual și societal, pentru a permite cetățenilor de toate vârstele să aibă acces, să selecteze, să înțeleagă și să utilizeze în mod complex și responsabil informațiile și diferitele tipuri de mass-media, atât profesionale, cât și generate de utilizatori, pe toate tipurile de canale și platforme de distribuție sau de comunicare; |
| --- | --- |

7.

lumea de astăzi presupune dobândirea a numeroase cunoștințe și competențe noi, la nivel individual și societal, pentru a permite cetățenilor de toate vârstele să aibă acces, să selecteze, să înțeleagă și să utilizeze în mod complex și responsabil informațiile și diferitele tipuri de mass-media, atât profesionale, cât și generate de utilizatori, pe toate tipurile de canale și platforme de distribuție sau de comunicare;

| 8. | toate aceste abilități constituie educația în domeniul mass-mediei, care este înțeleasă ca o expresie generică ce cuprinde toate capacitățile tehnice, cognitive, sociale, civice, etice și creative care permit unui cetățean să acceseze și să utilizeze în mod eficace informațiile și mass-media, precum și să creeze și să transmită în siguranță și în mod responsabil conținuturi mediatice prin intermediul diferitelor platforme. Educația în domeniul mass‐mediei nu ar trebui să se limiteze la cunoașterea instrumentelor și a tehnologiilor, ci ar trebui să aibă ca scop și înzestrarea cetățenilor cu capacitățile de gândire critică necesare pentru a-și folosi discernământul, pentru a analiza realități complexe și pentru a recunoaște diferența dintre opinii și fapte. Toate aceste capacități permit cetățeanului să participe la aspectele economice, sociale și culturale ale societății, precum și să joace un rol activ în procesul democratic (1); |
| --- | --- |

8.

toate aceste abilități constituie educația în domeniul mass-mediei, care este înțeleasă ca o expresie generică ce cuprinde toate capacitățile tehnice, cognitive, sociale, civice, etice și creative care permit unui cetățean să acceseze și să utilizeze în mod eficace informațiile și mass-media, precum și să creeze și să transmită în siguranță și în mod responsabil conținuturi mediatice prin intermediul diferitelor platforme. Educația în domeniul mass‐mediei nu ar trebui să se limiteze la cunoașterea instrumentelor și a tehnologiilor, ci ar trebui să aibă ca scop și înzestrarea cetățenilor cu capacitățile de gândire critică necesare pentru a-și folosi discernământul, pentru a analiza realități complexe și pentru a recunoaște diferența dintre opinii și fapte. Toate aceste capacități permit cetățeanului să participe la aspectele economice, sociale și culturale ale societății, precum și să joace un rol activ în procesul democratic (1);

RECUNOSCÂND CĂ:

| 9. | la fel ca alte provocări ale lumii de astăzi, pandemia de COVID-19 a evidențiat nevoia de surse de informații fiabile și nevoia de transparență din partea platformelor online; a devenit vital ca cetățenii să fie dotați cu competențele necesare pentru a gestiona dezinformarea; |
| --- | --- |

9.

la fel ca alte provocări ale lumii de astăzi, pandemia de COVID-19 a evidențiat nevoia de surse de informații fiabile și nevoia de transparență din partea platformelor online; a devenit vital ca cetățenii să fie dotați cu competențele necesare pentru a gestiona dezinformarea;

| 10. | având în vedere cantitatea vastă de informații disponibile pe internet, algoritmii sunt esențiali pentru organizarea acestor informații și permit adaptarea conținutului pentru a le oferi utilizatorilor o experiență relevantă și personalizată; |
| --- | --- |

10.

având în vedere cantitatea vastă de informații disponibile pe internet, algoritmii sunt esențiali pentru organizarea acestor informații și permit adaptarea conținutului pentru a le oferi utilizatorilor o experiență relevantă și personalizată;

| 11. | totodată, lipsa de transparență și utilizarea algoritmilor fără evaluări adecvate ale riscurilor și ale impactului pot exacerba problema dezinformării și stimula senzaționalismul, conținutul extrem și jurnalismul de tip clickbait; |
| --- | --- |

11.

totodată, lipsa de transparență și utilizarea algoritmilor fără evaluări adecvate ale riscurilor și ale impactului pot exacerba problema dezinformării și stimula senzaționalismul, conținutul extrem și jurnalismul de tip clickbait;

| 12. | influența algoritmilor asupra canalelor de diseminare și a selectării publicului-țintă pot exercita un impact considerabil asupra opiniei publice, pot orienta discursul sociopolitic și ar putea duce la polarizare socială; |
| --- | --- |

12.

influența algoritmilor asupra canalelor de diseminare și a selectării publicului-țintă pot exercita un impact considerabil asupra opiniei publice, pot orienta discursul sociopolitic și ar putea duce la polarizare socială;

| 13. | volumul sporit de conținut online care implică discursuri ale urii, incitare la violență sau la ură, hărțuire online și alte tipuri de conținut ilegal și/sau dăunător reprezintă o provocare pentru societate; |
| --- | --- |

13.

volumul sporit de conținut online care implică discursuri ale urii, incitare la violență sau la ură, hărțuire online și alte tipuri de conținut ilegal și/sau dăunător reprezintă o provocare pentru societate;

| 14. | într-o economie mondială bazată pe date a mass-mediei digitale, poziția dominantă pe piață a mai multor actori mondiali și modelele de algoritmi utilizate de platformele online ar putea amenința pluralismul mass-mediei și diversitatea conținutului; |
| --- | --- |

14.

într-o economie mondială bazată pe date a mass-mediei digitale, poziția dominantă pe piață a mai multor actori mondiali și modelele de algoritmi utilizate de platformele online ar putea amenința pluralismul mass-mediei și diversitatea conținutului;

| 15. | creșterea rapidă și schimbările continue ale ecosistemului mediatic au consecințe asupra încrederii în mass-media, exercitând de asemenea presiuni asupra mass-mediei profesioniste și a standardelor de jurnalism; |
| --- | --- |

15.

creșterea rapidă și schimbările continue ale ecosistemului mediatic au consecințe asupra încrederii în mass-media, exercitând de asemenea presiuni asupra mass-mediei profesioniste și a standardelor de jurnalism;

REMARCÂND CĂ:

| 16. | educația în domeniul mass-mediei și capacitatea noastră de a înțelege în mod critic mass-media și de a interacționa în mod responsabil cu aceasta nu au fost niciodată atât de importante ca în lumea de astăzi, afectată de pandemia de COVID-19, nu numai pentru protecția sănătății publice, ci și pentru asigurarea rezilienței societăților democratice și consolidarea participării democratice; |
| --- | --- |

16.

educația în domeniul mass-mediei și capacitatea noastră de a înțelege în mod critic mass-media și de a interacționa în mod responsabil cu aceasta nu au fost niciodată atât de importante ca în lumea de astăzi, afectată de pandemia de COVID-19, nu numai pentru protecția sănătății publice, ci și pentru asigurarea rezilienței societăților democratice și consolidarea participării democratice;

| 17. | este necesar să se intensifice eforturile de dotare a cetățenilor de toate vârstele cu educație în domeniul mass-mediei și cu gândire critică, ținând seama totodată de diversitatea culturală și de diferențele semnificative la nivel de educație în domeniul mass-mediei și de competențe digitale în general între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

17.

este necesar să se intensifice eforturile de dotare a cetățenilor de toate vârstele cu educație în domeniul mass-mediei și cu gândire critică, ținând seama totodată de diversitatea culturală și de diferențele semnificative la nivel de educație în domeniul mass-mediei și de competențe digitale în general între statele membre ale UE;

| 18. | dezvoltarea constantă a noilor tehnologii mediatice și de comunicare sporește cererea de noi abordări față de educația în domeniul mass-mediei, în special în ceea ce privește învățarea nonformală și informală; |
| --- | --- |

18.

dezvoltarea constantă a noilor tehnologii mediatice și de comunicare sporește cererea de noi abordări față de educația în domeniul mass-mediei, în special în ceea ce privește învățarea nonformală și informală;

| 19. | este necesar să se dezvolte noi modele de învățare pe tot parcursul vieții pentru educația în domeniul mass-mediei și să li se ofere cetățenilor de toate vârstele posibilitatea practică de a dobândi competențele necesare pentru a înțelege peisajul extrem de complex al comunicării prin mass-media și pentru a funcționa în cadrul acestuia, prin intermediul unor programe adaptate la diferite grupuri-țintă, care pot fi specifice vârstei și/sau contextului; |
| --- | --- |

19.

este necesar să se dezvolte noi modele de învățare pe tot parcursul vieții pentru educația în domeniul mass-mediei și să li se ofere cetățenilor de toate vârstele posibilitatea practică de a dobândi competențele necesare pentru a înțelege peisajul extrem de complex al comunicării prin mass-media și pentru a funcționa în cadrul acestuia, prin intermediul unor programe adaptate la diferite grupuri-țintă, care pot fi specifice vârstei și/sau contextului;

| 20. | este necesar ca implicarea în educația în domeniul mass-mediei să fie extinsă pentru a cuprinde părțile interesate a căror comunicare este în măsură să ajungă la cetățenii de toate vârstele, cum ar fi instituțiile culturale (de exemplu, biblioteci, muzee și cinematografe) care au acces la infrastructura relevantă și se bucură de un nivel ridicat de încredere în societate și care ar trebui, prin urmare, să fie încurajate și mai mult să consolideze educația în domeniul mass-mediei prin intermediul serviciilor și activităților lor; |
| --- | --- |

20.

este necesar ca implicarea în educația în domeniul mass-mediei să fie extinsă pentru a cuprinde părțile interesate a căror comunicare este în măsură să ajungă la cetățenii de toate vârstele, cum ar fi instituțiile culturale (de exemplu, biblioteci, muzee și cinematografe) care au acces la infrastructura relevantă și se bucură de un nivel ridicat de încredere în societate și care ar trebui, prin urmare, să fie încurajate și mai mult să consolideze educația în domeniul mass-mediei prin intermediul serviciilor și activităților lor;

| 21. | entitățile mass-mediei, în special organizațiile mass-media publice, și organizațiile de jurnalism dețin o poziție influentă în societate și ar putea juca un rol mai important în promovarea, informarea și sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța educației în domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

21.

entitățile mass-mediei, în special organizațiile mass-media publice, și organizațiile de jurnalism dețin o poziție influentă în societate și ar putea juca un rol mai important în promovarea, informarea și sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța educației în domeniul mass-mediei;

| 22. | agențiile și organismele naționale relevante, în special autoritățile naționale de reglementare a mass-mediei, în paralel cu activitățile comune pe care le desfășoară prin intermediul Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale (ERGA), în funcție de cadrul juridic național în care acestea își desfășoară activitatea, pot juca un rol important în măsura în care dispun de competențele și de poziția care să le permită să promoveze, să organizeze și să coordoneze în mod activ inițiativele de educație în domeniul mass-mediei și să aducă laolaltă părțile interesate, precum și să contribuie în mod semnificativ la abordarea dezinformării; |
| --- | --- |

22.

agențiile și organismele naționale relevante, în special autoritățile naționale de reglementare a mass-mediei, în paralel cu activitățile comune pe care le desfășoară prin intermediul Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale (ERGA), în funcție de cadrul juridic național în care acestea își desfășoară activitatea, pot juca un rol important în măsura în care dispun de competențele și de poziția care să le permită să promoveze, să organizeze și să coordoneze în mod activ inițiativele de educație în domeniul mass-mediei și să aducă laolaltă părțile interesate, precum și să contribuie în mod semnificativ la abordarea dezinformării;

| 23. | consolidarea jurnalismului profesionist, a mass-mediei independente, a jurnalismului de investigație și a pluralismului mass-mediei, facilitarea accesului cetățenilor la surse de informații de calitate, credibile și diversificate și întărirea încrederii publice contribuie la protejarea democrației; |
| --- | --- |

23.

consolidarea jurnalismului profesionist, a mass-mediei independente, a jurnalismului de investigație și a pluralismului mass-mediei, facilitarea accesului cetățenilor la surse de informații de calitate, credibile și diversificate și întărirea încrederii publice contribuie la protejarea democrației;

| 24. | este important ca sectorul european al mass-mediei să fie încurajat să utilizeze tehnologiile emergente în ceea ce privește dezvoltarea de conținuturi, canalele de distribuție, colectarea și analiza datelor, pentru a atrage un public mai larg și a-l ajuta să acceseze conținuturi variate și de calitate și pentru a promova pluralismul mass-mediei; |
| --- | --- |

24.

este important ca sectorul european al mass-mediei să fie încurajat să utilizeze tehnologiile emergente în ceea ce privește dezvoltarea de conținuturi, canalele de distribuție, colectarea și analiza datelor, pentru a atrage un public mai larg și a-l ajuta să acceseze conținuturi variate și de calitate și pentru a promova pluralismul mass-mediei;

| 25. | este important să se sublinieze în continuare necesitatea de a atinge standarde mai ridicate de responsabilitate și transparență pentru platformele online în legătură cu depunerea de eforturi suplimentare pentru a proteja utilizatorii împotriva conținutului ilegal și dăunător și a dezinformării, respectând totodată libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

25.

este important să se sublinieze în continuare necesitatea de a atinge standarde mai ridicate de responsabilitate și transparență pentru platformele online în legătură cu depunerea de eforturi suplimentare pentru a proteja utilizatorii împotriva conținutului ilegal și dăunător și a dezinformării, respectând totodată libertatea de exprimare;

| 26. | este important ca platformele online să coopereze cu autoritățile publice în ceea ce privește diferite tipuri de informații, cum ar fi informațiile referitoare la algoritmi și seturi de date, acest lucru ar putea facilita monitorizarea eficace a platformelor pentru a aborda problemele legate de dezinformare; |
| --- | --- |

26.

este important ca platformele online să coopereze cu autoritățile publice în ceea ce privește diferite tipuri de informații, cum ar fi informațiile referitoare la algoritmi și seturi de date, acest lucru ar putea facilita monitorizarea eficace a platformelor pentru a aborda problemele legate de dezinformare;

| 27. | o abordare transsectorială în vederea dotării cetățenilor cu educație în domeniul mass-mediei, în plus față de progresele digitale și tehnologice ale mass-mediei și ale industriilor culturale și creative, va consolida atât poziția utilizatorilor, cât și pe cea a creatorilor de conținut și va conduce la un sector al mass-mediei mai creativ și mai competitiv; |
| --- | --- |

27.

o abordare transsectorială în vederea dotării cetățenilor cu educație în domeniul mass-mediei, în plus față de progresele digitale și tehnologice ale mass-mediei și ale industriilor culturale și creative, va consolida atât poziția utilizatorilor, cât și pe cea a creatorilor de conținut și va conduce la un sector al mass-mediei mai creativ și mai competitiv;

| 28. | consolidarea educației în domeniul mass-mediei și abordarea dezinformării necesită o abordare sistematică, strategică și cuprinzătoare din partea tuturor statelor membre, precum și o colaborare intersectorială între diferitele părți interesate. |
| --- | --- |

28.

consolidarea educației în domeniul mass-mediei și abordarea dezinformării necesită o abordare sistematică, strategică și cuprinzătoare din partea tuturor statelor membre, precum și o colaborare intersectorială între diferitele părți interesate.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ÎN CADRUL DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ ȘI CU RESPECTAREA CORESPUNZĂTOARE A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 29. | să depună în mod sistematic eforturi pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța educației în domeniul mass-mediei și pentru a sprijini dezvoltarea coerentă a politicilor de educație în domeniul mass-mediei și punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

29.

să depună în mod sistematic eforturi pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța educației în domeniul mass-mediei și pentru a sprijini dezvoltarea coerentă a politicilor de educație în domeniul mass-mediei și punerea lor în aplicare;

| 30. | să sprijine crearea și dezvoltarea unor rețele de educație în domeniul mass-mediei (naționale, regionale, locale, tematice) pentru a aduce laolaltă părțile interesate relevante și a le permite acestora să coopereze și să dezvolte proiecte și inițiative viabile și pe termen lung în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

30.

să sprijine crearea și dezvoltarea unor rețele de educație în domeniul mass-mediei (naționale, regionale, locale, tematice) pentru a aduce laolaltă părțile interesate relevante și a le permite acestora să coopereze și să dezvolte proiecte și inițiative viabile și pe termen lung în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei;

| 31. | să dezvolte o abordare de învățare pe tot parcursul vieții destinată educației în domeniul mass-mediei pentru toate vârstele și să acorde sprijin în acest context pentru proiecte-pilot și proiecte de cercetare, cu scopul de a crea sau dezvolta, precum și de a evalua noi metodologii, acțiuni și conținuturi adaptate nevoilor specifice ale grupurilor vizate; |
| --- | --- |

31.

să dezvolte o abordare de învățare pe tot parcursul vieții destinată educației în domeniul mass-mediei pentru toate vârstele și să acorde sprijin în acest context pentru proiecte-pilot și proiecte de cercetare, cu scopul de a crea sau dezvolta, precum și de a evalua noi metodologii, acțiuni și conținuturi adaptate nevoilor specifice ale grupurilor vizate;

| 32. | să sprijine dezvoltarea și schimbul de materiale de predare și formare în privința educației în domeniul mass-mediei și dezvoltarea unei abordări sistematice de consolidare a competențelor profesioniștilor din diferite domenii (de exemplu, bibliotecari, personal al muzeelor, lucrători de tineret, cadre didactice, profesioniști din sectorul educației în domeniul mass-mediei, jurnaliști), pentru a le permite să își consolideze rolul important în dezvoltarea educației cetățenilor în domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

32.

să sprijine dezvoltarea și schimbul de materiale de predare și formare în privința educației în domeniul mass-mediei și dezvoltarea unei abordări sistematice de consolidare a competențelor profesioniștilor din diferite domenii (de exemplu, bibliotecari, personal al muzeelor, lucrători de tineret, cadre didactice, profesioniști din sectorul educației în domeniul mass-mediei, jurnaliști), pentru a le permite să își consolideze rolul important în dezvoltarea educației cetățenilor în domeniul mass-mediei;

| 33. | să încurajeze instituțiile culturale, organizațiile societății civile și organizațiile din domeniul jurnalismului să integreze programele de învățare pe tot parcursul vieții destinate educației în domeniul mass-mediei și să încurajeze toate tipurile de organizații mass‐media, în special cele publice, să dezvolte și să promoveze inițiative de educație în domeniul mass-mediei și să ia parte la inițiative și proiecte ale altor părți interesate; |
| --- | --- |

33.

să încurajeze instituțiile culturale, organizațiile societății civile și organizațiile din domeniul jurnalismului să integreze programele de învățare pe tot parcursul vieții destinate educației în domeniul mass-mediei și să încurajeze toate tipurile de organizații mass‐media, în special cele publice, să dezvolte și să promoveze inițiative de educație în domeniul mass-mediei și să ia parte la inițiative și proiecte ale altor părți interesate;

| 34. | să exploreze în continuare posibilitățile de promovare și încurajare a jurnalismului profesionist ca element durabil al peisajului global al mass-mediei digitale; |
| --- | --- |

34.

să exploreze în continuare posibilitățile de promovare și încurajare a jurnalismului profesionist ca element durabil al peisajului global al mass-mediei digitale;

| 35. | să îmbunătățească modelele de formare existente și, dacă este cazul, să conceapă unele noi, pentru dezvoltarea competențelor digitale în cadrul industriilor culturale și creative europene, cu scopul de a promova utilizarea eficace a tehnologiilor inovatoare și de a ține pasul cu progresele tehnologice; |
| --- | --- |

35.

să îmbunătățească modelele de formare existente și, dacă este cazul, să conceapă unele noi, pentru dezvoltarea competențelor digitale în cadrul industriilor culturale și creative europene, cu scopul de a promova utilizarea eficace a tehnologiilor inovatoare și de a ține pasul cu progresele tehnologice;

INVITĂ COMISIA:

| 36. | să consolideze și să dezvolte în continuare conceptul Săptămânii Europene a Educației în domeniul Mass-mediei, în colaborare cu statele membre, și să promoveze participarea la acest eveniment; |
| --- | --- |

36.

să consolideze și să dezvolte în continuare conceptul Săptămânii Europene a Educației în domeniul Mass-mediei, în colaborare cu statele membre, și să promoveze participarea la acest eveniment;

| 37. | să dezvolte, în cadrul viitorului Observator european al mass-mediei digitale, mecanisme de facilitare a colaborării și a schimbului voluntar de idei și practici în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei de către o gamă largă de părți interesate; |
| --- | --- |

37.

să dezvolte, în cadrul viitorului Observator european al mass-mediei digitale, mecanisme de facilitare a colaborării și a schimbului voluntar de idei și practici în ceea ce privește educația în domeniul mass-mediei de către o gamă largă de părți interesate;

| 38. | să propună eventuale noi măsuri pentru a găsi soluții sistematice și eficiente pe termen lung pentru abordarea dezinformării, pe baza rezultatelor cercetărilor și analizelor cuprinzătoare, atât existente, cât și viitoare, cu privire la măsurile deja întreprinse, incluzând luarea în considerare în mod corespunzător a activității desfășurate în acest domeniu de Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass‐media audiovizuale și a cooperării necesare dintre autoritățile naționale de reglementare; |
| --- | --- |

38.

să propună eventuale noi măsuri pentru a găsi soluții sistematice și eficiente pe termen lung pentru abordarea dezinformării, pe baza rezultatelor cercetărilor și analizelor cuprinzătoare, atât existente, cât și viitoare, cu privire la măsurile deja întreprinse, incluzând luarea în considerare în mod corespunzător a activității desfășurate în acest domeniu de Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass‐media audiovizuale și a cooperării necesare dintre autoritățile naționale de reglementare;

| 39. | să reflecteze, în contextul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, recent publicat, și în perspectiva pregătirii noului act legislativ privind serviciile digitale, a Planului de acțiune pentru democrația europeană și a Planului de acțiune pentru sectorul mass-media și audiovizual, la necesitatea unor metode mai eficiente de abordare a problemelor legate de dezinformare, fără a îngreuna protecția drepturilor fundamentale, pentru care transparența și responsabilitatea platformelor reprezintă un principiu esențial; |
| --- | --- |

39.

să reflecteze, în contextul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, recent publicat, și în perspectiva pregătirii noului act legislativ privind serviciile digitale, a Planului de acțiune pentru democrația europeană și a Planului de acțiune pentru sectorul mass-media și audiovizual, la necesitatea unor metode mai eficiente de abordare a problemelor legate de dezinformare, fără a îngreuna protecția drepturilor fundamentale, pentru care transparența și responsabilitatea platformelor reprezintă un principiu esențial;

| 40. | să se asigure că se ține seama de particularitățile locale și de capacitățile diferitelor state membre, precum și de necesitatea unei colaborări extinse între toate părțile interesate relevante din statele membre, astfel încât măsurile potențiale să fie aplicabile și eficace și să poată fi verificate în mod efectiv și independent; |
| --- | --- |

40.

să se asigure că se ține seama de particularitățile locale și de capacitățile diferitelor state membre, precum și de necesitatea unei colaborări extinse între toate părțile interesate relevante din statele membre, astfel încât măsurile potențiale să fie aplicabile și eficace și să poată fi verificate în mod efectiv și independent;

| 41. | să elaboreze, în colaborare cu statele membre, criterii și procese de evaluare sistematice pentru proiectele și inițiativele finanțate de UE privind educația în domeniul mass-mediei și să elaboreze o metodologie uniformă și comparativă pentru raportarea de către statele membre a dezvoltării educației în domeniul mass-mediei, în cadrul viitoarelor orientări prevăzute în Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale, care urmează să fie publicate de Comisie după consultarea Comitetului de contact; |
| --- | --- |

41.

să elaboreze, în colaborare cu statele membre, criterii și procese de evaluare sistematice pentru proiectele și inițiativele finanțate de UE privind educația în domeniul mass-mediei și să elaboreze o metodologie uniformă și comparativă pentru raportarea de către statele membre a dezvoltării educației în domeniul mass-mediei, în cadrul viitoarelor orientări prevăzute în Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale, care urmează să fie publicate de Comisie după consultarea Comitetului de contact;

INVITĂ COMISIA ȘI STATELE MEMBRE, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ ȘI CU RESPECTAREA CORESPUNZĂTOARE A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 42. | să continue să depună eforturi în ceea ce privește o abordare sistematică, cuprinzătoare și transsectorială pentru dezvoltarea educației în domeniul mass-mediei și sensibilizarea cu privire la importanța acesteia; eforturile naționale întreprinse în această perspectivă, inclusiv inițiativele de finanțare, ar trebui să fie însoțite la nivelul UE; |
| --- | --- |

42.

să continue să depună eforturi în ceea ce privește o abordare sistematică, cuprinzătoare și transsectorială pentru dezvoltarea educației în domeniul mass-mediei și sensibilizarea cu privire la importanța acesteia; eforturile naționale întreprinse în această perspectivă, inclusiv inițiativele de finanțare, ar trebui să fie însoțite la nivelul UE;

| 43. | să încurajeze o mai bună utilizare a posibilităților oferite de fondurile UE și de programele UE pentru a sprijini educația în domeniul mass-mediei și diversele proiecte și inițiative legate de aceasta (de exemplu, sprijin pentru mass-media prin programul „Europa creativă”, în special noile acțiuni de sprijinire a mass-mediei) și să dezvolte surse de finanțare suplimentare, precum și să creeze sinergii între programele relevante ale UE; |
| --- | --- |

43.

să încurajeze o mai bună utilizare a posibilităților oferite de fondurile UE și de programele UE pentru a sprijini educația în domeniul mass-mediei și diversele proiecte și inițiative legate de aceasta (de exemplu, sprijin pentru mass-media prin programul „Europa creativă”, în special noile acțiuni de sprijinire a mass-mediei) și să dezvolte surse de finanțare suplimentare, precum și să creeze sinergii între programele relevante ale UE;

| 44. | să se asigure că măsurile legate de educația în domeniul mass-mediei care vizează minorii în cadrul Strategiei europene pentru un internet mai bun pentru copii țin pasul cu mediul digital în continuă evoluție; |
| --- | --- |

44.

să se asigure că măsurile legate de educația în domeniul mass-mediei care vizează minorii în cadrul Strategiei europene pentru un internet mai bun pentru copii țin pasul cu mediul digital în continuă evoluție;

| 45. | să finanțeze și să promoveze o cercetare sistematică și periodică privind educația în domeniul mass-mediei și impactul platformelor mass-media și digitale (de exemplu, cercetarea sistematică privind măsurile și inițiativele legate de educația în domeniul mass-mediei); să realizeze cercetări privind influența noilor platforme mass-media și de comunicare asupra bunăstării cetățenilor; să realizeze cercetări privind funcționarea algoritmilor și IA și influența acestora asupra opiniei publice, asupra vieților oamenilor și asupra consumului de mass-media, precum și asupra sectorului mass-mediei și al audiovizualului din Europa; |
| --- | --- |

45.

să finanțeze și să promoveze o cercetare sistematică și periodică privind educația în domeniul mass-mediei și impactul platformelor mass-media și digitale (de exemplu, cercetarea sistematică privind măsurile și inițiativele legate de educația în domeniul mass-mediei); să realizeze cercetări privind influența noilor platforme mass-media și de comunicare asupra bunăstării cetățenilor; să realizeze cercetări privind funcționarea algoritmilor și IA și influența acestora asupra opiniei publice, asupra vieților oamenilor și asupra consumului de mass-media, precum și asupra sectorului mass-mediei și al audiovizualului din Europa;

| 46. | să sprijine sectorul audiovizual pentru dezvoltarea unor conținuturi și a unor platforme de distribuție europene de calitate, ținând seama de impactul economic al pandemiei de COVID-19 asupra sectorului audiovizual în general; |
| --- | --- |

46.

să sprijine sectorul audiovizual pentru dezvoltarea unor conținuturi și a unor platforme de distribuție europene de calitate, ținând seama de impactul economic al pandemiei de COVID-19 asupra sectorului audiovizual în general;

| 47. | să încurajeze platformele și entitățile mass-media să coopereze în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente și procese care să promoveze vizibilitatea și găsirea cu ușurință atât ale surselor de știri de calitate, cât și ale conținutului audiovizual european de calitate. |
| --- | --- |

47.

să încurajeze platformele și entitățile mass-media să coopereze în ceea ce privește dezvoltarea de instrumente și procese care să promoveze vizibilitatea și găsirea cu ușurință atât ale surselor de știri de calitate, cât și ale conținutului audiovizual european de calitate.

---

(1)  Pe baza definițiilor prevăzute în mandatul Grupului de experți privind educația în domeniul mass-mediei și în Directiva revizuită a serviciilor mass-media audiovizuale.

---

ANEXĂ

Documente de politică relevante

Consiliul European

Concluziile Consiliului European din 18 octombrie 2018 (EUCO 13/18)

Concluziile Consiliului European din 13 și 14 decembrie 2018 (EUCO 17/18)

Concluziile Consiliului European din 21 și 22 martie 2019 (EUCO 1/19)

Concluziile Consiliului European din 20 iunie 2019 (EUCO 9/19)

O nouă Agendă strategică 2019-2024 (adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019)

Consiliul

Concluziile Consiliului privind o abordare europeană a competenței mediatice în mediul digital (JO C 140, 6.6.2008, p. 8)

Concluziile Consiliului privind educația în domeniul mass-media în mediul digital (JO C 301, 11.12.2009, p. 12)

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind libertatea și pluralismul mass-mediei în mediul digital (JO C 32, 4.2.2014, p. 6)

Concluziile Consiliului privind politica audiovizuală europeană în era digitală, JO C 433, 3.12.2014, p. 2)

Concluziile Consiliului privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale (JO C 172, 27.5.2015, p. 13)

Concluziile Consiliului privind dezvoltarea competențelor media și a gândirii critice cu ajutorul educației și formării (JO C 212, 14.6.2016, p. 5)

Concluziile Consiliului privind promovarea accesului la cultură prin mijloace digitale, cu accent pe atragerea unui public mai larg (JO C 425, 12.12.2017, p. 4)

Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 4.6.2018, p. 1)

Concluziile Consiliului privind consolidarea conținutului european în economia digitală (JO C 457, 19.12.2018, p. 2)

Concluziile Consiliului și ale statelor membre privind garantarea unor alegeri europene libere și corecte (6573/1/19 REV 1, adoptate de Consiliul Afaceri Generale în februarie 2019)

Concluziile Consiliului privind democrația (12836/19, adoptate de Consiliul Afaceri Externe în octombrie 2019)

Concluziile Consiliului privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride (14972/19, adoptate de Consiliul Afaceri Generale în decembrie 2019)

Comisia

Comunicări

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii, COM(2012) 196 final

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie privind piața unică digitală pentru Europa, COM (2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O strategie privind piața unică digitală pentru Europa, COM (2015) 192 final

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Platforme online și piața unică digitală. Oportunități și provocări pentru Europa, COM (2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Platforme online și piața unică digitală. Oportunități și provocări pentru Europa, COM (2016) 288 final

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea conținutului ilegal online. Către o responsabilitate sporită a platformelor online, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea conținutului ilegal online. Către o responsabilitate sporită a platformelor online, COM(2017) 555 final

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea dezinformării online: o abordare europeană, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea dezinformării online: o abordare europeană, COM(2018) 236 final

| — | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inteligența artificială pentru Europa, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inteligența artificială pentru Europa, COM(2018) 237 final

| — | Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a Comunicării „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană”, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a Comunicării „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană”, COM(2018) 794 final

Comunicări comune ale Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate

| — | Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune împotriva dezinformării, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune împotriva dezinformării, JOIN(2018) 36 final

| — | Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Raport privind punerea în aplicare a Planului de acțiune împotriva dezinformării, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Raport privind punerea în aplicare a Planului de acțiune împotriva dezinformării, JOIN(2019) 12 final

| — | Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu – Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, JOIN(2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu – Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, JOIN(2020) 5 final

Alte studii și rapoarte

Mapping of media literacy practices and actions in EU-28 [Cartografierea practicilor și acțiunilor privind educația în domeniul mass-mediei în UE-28] (Observatorul European al Audiovizualului, 2016)

Towards European Media Sovereignty. An Industrial Media Strategy to Leverage Data, Algorithms and Artificial Intelligence [Către suveranitatea mass-mediei europene. Strategie industrială pentru mass-media în vederea valorificării datelor, algoritmilor și inteligenței artificiale] (Guillaume Klossa, 2019)

Report of the activities carried out to assist the European Commission in the intermediate monitoring of the Code of Practice on Disinformation [Raport privind activitățile desfășurate pentru sprijinirea Comisiei Europene în cadrul monitorizării intermediare a Codului de bune practici privind dezinformarea] (Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale, 2019)

Implementation of the revised AVMS Directive [Punerea în aplicare a Directivei SMAV revizuite] (Grupul autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale, 2019)

Falling behind: How social media companies are failing to combat inauthentic behaviour online [Eșec în curs: cum nu reușesc întreprinderile din domeniul platformelor de socializare să combată comportamentul inautentic online] (Centrul de Excelență pentru Comunicații Strategice al NATO, 2019)

Study on media literacy and online empowerment issues raised by algorithm-driven media services [Studiu privind educația în domeniul mass-mediei și aspecte legate de capacitarea online evidențiate de serviciile mass-media bazate pe algoritmi] (SMART 2017/0081) (RAND Europe și Open Evidence, 2019)

ERGA Report on disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice [Raportul ERGA privind dezinformarea: Evaluarea punerii în aplicare a Codului de bune practici] (2020)

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/29

---

Aviz în atenția anumitor persoane și entități care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2020/C 193/07)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința domnului Denis Valentinovici BEREZOVSKI (nr. 4), domnului Alexandr Viktorovich VITKO (nr. 19), domnului Vladislav Iurievici SURKOV (nr. 29), domnului Dimitri Nikolaievici KOZAK (nr. 34), domnului Serghei Ivanovici NEVEROV (nr. 40), domnului Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (nr. 47), domnului Rashid Gumarovich NURGALIEV (nr. 76), domnului Vladimir ANTYUFEYEV (nr. 87), domnului Andrey Yurevich PINCHUK (nr. 100), domnului Viktor Petrovich VODOLATSKY (nr. 109), domnului Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr. 131), doamnei Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (nr. 141), domnului Zaur Raufovici ISMAILOV (nr. 146), domnului Konstantin Mikhailovici BAHAREV (nr. 153), domnului Dmitry Anatolievici BELIK (nr. 154), domnului Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nr. 158), domnului Evgeniy Petrovich GRABCHAK (nr. 159), precum și a Întreprinderii Republicii Crimeea „Distileria Azov” (nr. 17) și a Instituției bugetare a statului federal pentru știință și cercetare „Institutul național panrus de cercetări științifice pentru viticultură și vinificație «Magarach», Academia rusă de științe” (nr. 19), persoane și entități care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC (1) a Consiliului și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 (2) al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Consiliul intenționează să mențină măsurile restrictive împotriva persoanelor și entităților sus-menționate, furnizând noi expuneri de motive. Prin urmare, persoanele și entitățile respective sunt informate că pot transmite Consiliului o cerere pentru a obține expunerile de motive prevăzute în vederea desemnării lor înainte de 16 iunie 2020, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

---

Comisia Europeană

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/30

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 iunie 2020

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1285 |
| JPY | yen japonez | 123,41 |
| DKK | coroana daneză | 7,4555 |
| GBP | lira sterlină | 0,89173 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3978 |
| CHF | franc elvețian | 1,0861 |
| ISK | coroana islandeză | 149,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,4603 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,585 |
| HUF | forint maghiar | 344,16 |
| PLN | zlot polonez | 4,4333 |
| RON | leu românesc nou | 4,8359 |
| TRY | lira turcească | 7,6574 |
| AUD | dolar australian | 1,6156 |
| CAD | dolar canadian | 1,5126 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7460 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7291 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5700 |
| KRW | won sud-coreean | 1 353,20 |
| ZAR | rand sud-african | 18,9799 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9836 |
| HRK | kuna croată | 7,5650 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 815,42 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8159 |
| PHP | peso Filipine | 56,301 |
| RUB | rubla rusească | 77,0563 |
| THB | baht thailandez | 35,474 |
| BRL | real brazilian | 5,5702 |
| MXN | peso mexican | 24,3220 |
| INR | rupie indiană | 85,2410 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1285

JPY

yen japonez

123,41

DKK

coroana daneză

7,4555

GBP

lira sterlină

0,89173

SEK

coroana suedeză

10,3978

CHF

franc elvețian

1,0861

ISK

coroana islandeză

149,50

NOK

coroana norvegiană

10,4603

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,585

HUF

forint maghiar

344,16

PLN

zlot polonez

4,4333

RON

leu românesc nou

4,8359

TRY

lira turcească

7,6574

AUD

dolar australian

1,6156

CAD

dolar canadian

1,5126

HKD

dolar Hong Kong

8,7460

NZD

dolar neozeelandez

1,7291

SGD

dolar Singapore

1,5700

KRW

won sud-coreean

1 353,20

ZAR

rand sud-african

18,9799

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9836

HRK

kuna croată

7,5650

IDR

rupia indoneziană

15 815,42

MYR

ringgit Malaiezia

4,8159

PHP

peso Filipine

56,301

RUB

rubla rusească

77,0563

THB

baht thailandez

35,474

BRL

real brazilian

5,5702

MXN

peso mexican

24,3220

INR

rupie indiană

85,2410

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/31

---

Raportul special nr. 13/2020

Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul

(2020/C 193/09)

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 13/2020, intitulat „Biodiversitatea pe terenurile agricole: contribuția PAC nu a stopat declinul”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://eca.europa.eu

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/32

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 193/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Colony Capital, Inc. („Colony Capital”, Statele Unite); |
| --- | --- |

—

Colony Capital, Inc. („Colony Capital”, Statele Unite);

| — | Public Sector Pension Investment Board (Consiliul de investiții pentru pensii din sectorul public) („PSP”, Canada); |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (Consiliul de investiții pentru pensii din sectorul public) („PSP”, Canada);

| — | Next Generation Data Ltd („NGD”, Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

Next Generation Data Ltd („NGD”, Regatul Unit).

Colony Capital și PSP dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi NGD.

2.

| — | în cazul întreprinderii Colony Capital: gestionarea unui portofoliu global compus, printre altele, din investiții în infrastructura digitală, inclusiv turnuri macrocelulare, centre de date, rețele microcelulare și rețele de fibră optică; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Colony Capital: gestionarea unui portofoliu global compus, printre altele, din investiții în infrastructura digitală, inclusiv turnuri macrocelulare, centre de date, rețele microcelulare și rețele de fibră optică;

| — | în cazul întreprinderii PSP: gestionarea sistemelor de pensii ale Canadian Federal Public Service, Canadian Forces, Royal Canadian Mounted Police și Reserve Force; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii PSP: gestionarea sistemelor de pensii ale Canadian Federal Public Service, Canadian Forces, Royal Canadian Mounted Police și Reserve Force;

| — | în cazul întreprinderii NGD: desfășurarea de activități de proiectare, construire, exploatare și gestionare permanentă a soluțiilor pentru centrele de date din Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii NGD: desfășurarea de activități de proiectare, construire, exploatare și gestionare permanentă a soluțiilor pentru centrele de date din Regatul Unit.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9843 – Colony Capital/PSP/NGD

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/34

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 193/11)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„POULIGNY-SAINT-PIERRE”

Nr. UE: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

DOP (X) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Sindicatul producătorilor de brânză Pouligny-Saint-Pierre |
| --- |
| Adresa: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France |
| Tel. +33 254375213 |
| Fax +33 254370421 |
| E-mail: syndicataocpouligny@sfr.fr |

Sindicatul producătorilor de brânză Pouligny-Saint-Pierre

Adresa: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France

Tel. +33 254375213

Fax +33 254370421

E-mail: syndicataocpouligny@sfr.fr

Grupul este format din producători și prelucrători și prezintă un interes legitim să depună cererea.

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării/modificărilor

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☒ | Aria geografică |
| --- | --- |

☒

Aria geografică

| ☒ | Dovada originii |
| --- | --- |

☒

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☒ | Legătura |
| --- | --- |

☒

Legătura

| ☒ | Etichetarea |
| --- | --- |

☒

Etichetarea

| ☒ | Altele: cerințe naționale, control, coordonatele grupului și ale serviciului competent din statul membru. |
| --- | --- |

☒

Altele: cerințe naționale, control, coordonatele grupului și ale serviciului competent din statul membru.

4.   Tipul modificării/modificărilor

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare/modificări

5.1.   Descrierea produsului

Fraza următoare:

„«Pouligny-Saint-Pierre» este o brânză produsă exclusiv din lapte de capră, având forma unui trunchi de piramidă cu baza pătrată și a cărei formă are dimensiunile următoare: baza inferioară de 6,5 cm, baza superioară de 2,5 cm.”

se înlocuiește cu:

„«Pouligny-Saint-Pierre» este o brânză produsă exclusiv din lapte de capră integral și crud, având forma unui trunchi de piramidă zveltă cu muchii regulate, cu baza pătrată.”

Obligația de a utiliza lapte crud și integral consolidează legătura cu aria geografică prin conservarea florei lactice indigene. Se completează caracteristicile piramidei, astfel încât să se respecte descrierea produsului. Informațiile referitoare la dimensiunile formei sunt mutate în capitolul 5.3.4.

Propoziția următoare:

„Este obținută în principal dintr-un coagul lactic.”

se completează după cum urmează:

„Este obținută dintr-un coagul lactic prin coagulare lentă și scurgere naturală.”

Cuvintele „în principal” sunt eliminate deoarece sunt inadecvate, coagulul fiind întotdeauna lactic. Trimiterea la coagularea lentă se mută în capitolul „Metoda de obținere”, deoarece nu contribuie la descrierea produsului. Trimiterea la scurgerea naturală corespunde practicilor actuale care păstrează structura coagulului lactic.

Propoziția următoare:

„Aceasta are o pastă moale, ușor sărată, nefiartă, cu un strat superficial de mucegai.”

se modifică după cum urmează:

„Aceasta are o pastă moale, ușor sărată. Pe suprafața exterioară are un strat superficial de mucegai. Crusta sa este vermiculară, are o culoare alb-ivoriu și un aspect marmorat, dar poate fi și albăstruie.”

Descrierea aspectului exterior al produsului este îmbunătățită în vederea unei mai bune caracterizări. Această nouă formulare prezintă caracteristicile brânzei într-un mod mai clar.

Se adaugă următoarea frază:

„La tăiere, brânza este tare. Aceasta are un aspect bine conturat, omogen și neted, și culoare albă, uneori cu nuanțe de ivoriu. Gustul este echilibrat, fără a fi prea sărat sau prea acid.

Brânza prezintă note aromatice dominate de un caracter lactat și fermentat, cu note de tipul «caprine», «ciuperci» și «alune».

Textura este cremoasă și fondantă.”

Descrierea aspectului pastei și a gustului produsului a fost îmbunătățită în vederea unei mai bune caracterizări. Această nouă formulare prezintă caracteristicile brânzei într-un mod mai clar.

Fraza următoare:

„Conținutul minim de grăsime reprezintă 45 % din substanța uscată, a cărei masă trebuie să fie de cel puțin 90 g/bucată.”

se înlocuiește cu:

„Brânza se prezintă sub două forme:

| — | «Pouligny-Saint-Pierre»: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame per bucată; |
| --- | --- |

—

«Pouligny-Saint-Pierre»: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame per bucată;

| — | «Pouligny-Saint-Pierre» mică: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame per bucată. |
| --- | --- |

—

«Pouligny-Saint-Pierre» mică: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame per bucată.

Conținutul minim de grăsime este de 45 % din substanța uscată.

Tipurile de brânză «Pouligny-Saint-Pierre» sunt prezentate și comercializate la bucată către consumatorul final.”

În conformitate cu textul național asociat Regulamentelor (CE) nr. 1107/96 și 1019/2009, brânza poate fi și de dimensiune mai mică, și anume brânza „Pouligny-Saint-Pierre” mică.

Prin urmare, brânza „Pouligny-Saint-Pierre” poate avea două dimensiuni diferite și s-a adăugat greutatea lor totală la sfârșitul perioadei minime de maturare.

Exprimarea greutății brânzei în substanță uscată și stabilirea unui extract uscat minim al brânzei permit excluderea de la comercializare a brânzeturilor care au o dimensiune prea mică (din cauza unui defect la turnarea în formă) sau a brânzeturilor prea umede (din cauza unei lipse a uscării și/sau a utilizării unui coagul prea umed).

Se adaugă informația potrivit căreia brânzeturile sunt comercializate la bucată, adică întregi, deoarece grupul nu dorește să autorizeze comercializarea brânzei tăiate, pentru că tăierea brânzei are un efect negativ deosebit de accentuat asupra conservării caracteristicilor sale organoleptice (și anume râncezire, uscarea pastei), din cauza dimensiunii mici a brânzei.

În documentul unic, propozițiile:

„Brânză din lapte de capră integral, cu pastă moale, ușor sărată, nefiartă, cu un strat superficial de mucegai, având forma unui trunchi de piramidă cu baza pătrată.

Conținutul minim de grăsime reprezintă 45 % din substanța uscată, a cărei masă trebuie să fie de cel puțin 90 g/bucată.”

se înlocuiesc cu:

„«Pouligny-Saint-Pierre» este o brânză produsă exclusiv din lapte de capră integral și crud, având forma unui trunchi de piramidă zveltă cu muchii regulate, cu baza pătrată.

Este obținută dintr-un coagul lactic prin coagulare lentă și scurgere naturală.

Aceasta are o pastă moale, ușor sărată. Pe suprafața exterioară are un strat superficial de mucegai. Crusta sa este vermiculară, are o culoare alb-ivoriu și un aspect marmorat, dar poate fi și albăstruie.

La tăiere, brânza este tare. Aceasta are un aspect bine conturat, omogen și neted, și culoare albă, uneori cu nuanțe de ivoriu. Gustul este echilibrat, fără a fi prea sărat sau prea acid.

Brânza prezintă note aromatice dominate de un caracter lactat și fermentat, cu note de tipul «caprine», «ciuperci» și «alune».

Textura este cremoasă și fondantă.

Brânza se prezintă sub două forme:

| — | «Pouligny-Saint-Pierre»: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame per bucată; |
| --- | --- |

—

«Pouligny-Saint-Pierre»: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame per bucată;

| — | «Pouligny-Saint-Pierre» mică: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame per bucată. |
| --- | --- |

—

«Pouligny-Saint-Pierre» mică: a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame per bucată.

Conținutul minim de grăsime este de 45 % din substanța uscată.

Tipurile de brânză «Pouligny-Saint-Pierre» sunt prezentate și comercializate la bucată către consumatorul final.”

5.2.   Aria geografică

Aria geografică

În caietul de sarcini, paragraful următor:

„Aria de producție include câteva comune din departamentul Indre (arondismentul Blanc), în conformitate cu lista comunelor de la articolul 1 din Decretul din 29 decembrie 1986.

Cantonul Bélâbre: comunele Mauvières și Saint-Hilaire-sur-Benaize

Cantonul Blanc: toate comunele

Cantonul Mézières-en-Brenne: comuna Azay-le-Ferron

Cantonul Tournon-Saint-Martin: toate comunele.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Producerea laptelui, fabricarea și maturarea trebuie să se efectueze în aria geografică formată din comunele următoare din departamentul Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.”

În documentul unic, paragraful următor:

„22 de comune din departamentul Indre:

Cantoanele Blanc și Tournon-Saint-Martin: toate comunele

Cantonul Bélâbre: comunele Mauvières și Saint-Hilaire-sur-Bénaize

Cantonul Mézières-en-Brenne: comuna Azay-le-Ferron.”

se înlocuiește cu:

„Producerea laptelui, fabricarea și maturarea trebuie să se efectueze în aria geografică formată din comunele următoare din departamentul Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.”

În raport cu caietul de sarcini precedent, în care aria geografică era descrisă prin intermediul unei liste de cantoane, aria geografică este descrisă acum prin intermediul unei liste de comune, ceea ce permite o descriere mai precisă. Aceasta nu conduce la o modificare a ariei geografice. Același lucru este valabil și în cazul documentului unic.

5.3.   Elemente care dovedesc faptul că produsul este originar din aria geografică

Elemente care dovedesc faptul că produsul este originar din aria geografică

Paragrafele următoare:

„Fiecare producător de lapte, fiecare atelier de prelucrare și fiecare atelier de maturare completează o «declarație de capacitate» înregistrată de serviciile INAO (Institut National de l’origine et de la qualité), care permite acestui organism să identifice toți operatorii. Aceștia trebuie să țină la dispoziția INAO registre și orice documente necesare pentru controlul originii, al calității și al condițiilor de producție a laptelui și a brânzei.

În cadrul controlului efectuat asupra caracteristicilor produsului cu denumire de origine, se realizează un test analitic și organoleptic, cu scopul de a garanta calitatea și specificitatea produselor testate.”

se înlocuiesc cu:

„4.1.   Identificarea operatorilor

Orice operator care intervine în condițiile de producție a produselor cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre» are obligația de a completa o declarație de identificare adresată grupului cel târziu cu două luni înainte de începerea activității avute în vedere, în conformitate cu modelul aprobat de directorul Institutului Național pentru Origine și Calitate (INAO).

4.2.   Obligații referitoare la declarare

Obligații referitoare la declarare necesare pentru cunoașterea și monitorizarea produselor care urmează a fi comercializate cu denumire de origine:

În fiecare an, înainte de data de 15 februarie și în conformitate cu modelul validat de directorul INAO:

| — | Fiecare fermier producător, fiecare prelucrător și fiecare maturator transmite grupului o declarație anuală de producție detaliată care recapitulează producția lunară de brânză «Pouligny-Saint-Pierre» din anul anterior. |
| --- | --- |

—

Fiecare fermier producător, fiecare prelucrător și fiecare maturator transmite grupului o declarație anuală de producție detaliată care recapitulează producția lunară de brânză «Pouligny-Saint-Pierre» din anul anterior.

| — | În cazul exploatațiilor care utilizează furaje însilozate pentru alte turme decât cele de caprine, producătorii transmit grupului o declarație anuală de prezență a furajelor însilozate. |
| --- | --- |

—

În cazul exploatațiilor care utilizează furaje însilozate pentru alte turme decât cele de caprine, producătorii transmit grupului o declarație anuală de prezență a furajelor însilozate.

| — | Fiecare prelucrător și maturator furnizează grupului o declarație din partea tuturor producătorilor săi de lapte de capră și a tuturor fermierilor săi producători, precizând numele și adresa acestora, precum și cantitățile colectate. |
| --- | --- |

—

Fiecare prelucrător și maturator furnizează grupului o declarație din partea tuturor producătorilor săi de lapte de capră și a tuturor fermierilor săi producători, precizând numele și adresa acestora, precum și cantitățile colectate.

4.3.   Păstrarea evidențelor

4.3.1.   Trasabilitate

Datele următoare sunt înregistrate în documente proprii fiecărui operator:

| | Producător de lapte:






  — | volumele săptămânale de lapte destinate prelucrării pentru obținerea brânzei «Pouligny-Saint-Pierre». |
| --- | --- | --- |

Producător de lapte:

—

volumele săptămânale de lapte destinate prelucrării pentru obținerea brânzei «Pouligny-Saint-Pierre».

| | Prelucrător:






  — | volumele de lapte colectate la fiecare trecere; |
| --- | --- | --- |

Prelucrător:

—

volumele de lapte colectate la fiecare trecere;

| — | cantitățile de lapte prelucrate pentru obținerea brânzei «Pouligny-Saint-Pierre» per zi de fabricare; |
| --- | --- |

—

cantitățile de lapte prelucrate pentru obținerea brânzei «Pouligny-Saint-Pierre» per zi de fabricare;

| — | numărul de bucăți de brânză produse care urmează să poarte denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre» produse per zi de fabricare; |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză produse care urmează să poarte denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre» produse per zi de fabricare;

| — | numărul de bucăți de brânză declasate; |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză declasate;

| — | numărul de bucăți de brânză comercializate cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre». |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză comercializate cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre».

| | Maturator:






  — | cantitățile și proveniența brânzeturilor achiziționate în vederea maturării, care urmează să poarte denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre»; |
| --- | --- | --- |

Maturator:

—

cantitățile și proveniența brânzeturilor achiziționate în vederea maturării, care urmează să poarte denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre»;

| — | numărul de bucăți de brânză „Pouligny-Saint-Pierre” maturate și ambalate; |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză „Pouligny-Saint-Pierre” maturate și ambalate;

| — | numărul de bucăți de brânză declasate; |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză declasate;

| — | numărul de bucăți de brânză comercializate cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre». |
| --- | --- |

—

numărul de bucăți de brânză comercializate cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre».

Aceste date sunt însoțite de numerele loturilor care permit identificarea și monitorizarea laptelui și a brânzeturilor care urmează să poarte denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre».

4.3.2.   Monitorizarea respectării condițiilor de producție

Producătorii de lapte pun la dispoziția structurilor de control în special documentele prin care se pot verifica următoarele:

| — | situarea geografică a exploatației și a parcelelor acesteia; |
| --- | --- |

—

situarea geografică a exploatației și a parcelelor acesteia;

| — | suprafața pajiștilor naturale sau temporare destinate alimentării cu nutreț a turmei de caprine, precum și suprafețele cultivate cu cereale, cu plante proteaginoase și oleaginoase destinate acesteia; |
| --- | --- |

—

suprafața pajiștilor naturale sau temporare destinate alimentării cu nutreț a turmei de caprine, precum și suprafețele cultivate cu cereale, cu plante proteaginoase și oleaginoase destinate acesteia;

| — | suprafețele pajiștilor naturale sau temporare, suprafețele cultivate cu cereale, cu plante oleaginoase și proteaginoase destinate tuturor turmelor care se află în exploatație; |
| --- | --- |

—

suprafețele pajiștilor naturale sau temporare, suprafețele cultivate cu cereale, cu plante oleaginoase și proteaginoase destinate tuturor turmelor care se află în exploatație;

| — | densitatea anuală a șeptelului în turma de caprine din cadrul exploatației sau densitatea globală din exploatație în cazul în care aceasta cuprinde mai multe turme; |
| --- | --- |

—

densitatea anuală a șeptelului în turma de caprine din cadrul exploatației sau densitatea globală din exploatație în cazul în care aceasta cuprinde mai multe turme;

| — | proveniența, natura și cantitățile de hrană achiziționată destinată turmei de caprine; |
| --- | --- |

—

proveniența, natura și cantitățile de hrană achiziționată destinată turmei de caprine;

| — | gestionarea turmei de caprine; |
| --- | --- |

—

gestionarea turmei de caprine;

| — | cantitățile de hrană distribuite anual turmei de caprine. |
| --- | --- |

—

cantitățile de hrană distribuite anual turmei de caprine.

Prelucrătorii și/sau maturatorii pun la dispoziția structurilor de control documentele prin care se pot verifica următoarele:

| — | respectarea parametrilor de fabricare definiți în capitolul 5; |
| --- | --- |

—

respectarea parametrilor de fabricare definiți în capitolul 5;

| — | ținerea registrului unității de producție a brânzei. |
| --- | --- |

—

ținerea registrului unității de producție a brânzei.

Actualizarea acestor documente se face cel puțin zilnic.

Fermierii-producători care vând direct și fermierii-producători care livrează produse maturatorului își descriu procesele de prelucrare și înregistrează anomaliile.

4.4.   Controlul produselor

În cadrul controlului care vizează caracteristicile produsului cu denumire de origine, se realizează un test analitic și organoleptic prin sondaj, cu scopul de a se garanta calitatea și specificitatea produselor.”

Declarația de capacitate se înlocuiește cu declarația de identificare, care permite identificarea producătorilor ce doresc să participe la acest demers.

Se adaugă obligațiile referitoare la declarare ale operatorilor. Aceste modificări sunt legate de evoluțiile legislației și ale reglementărilor naționale. Sunt prevăzute, mai exact, identificarea operatorilor în vederea acreditării acestora pe baza recunoașterii capacității lor de a îndeplini cerințele caietului de sarcini, precum și declarațiile necesare pentru cunoașterea, monitorizarea și controlul produselor destinate comercializării cu denumirea de origine în cauză.

5.4.   Descrierea metodei de obținere a produsului

Descrierea metodei de obținere a produsului

Întrucât caietul de sarcini înregistrat în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 1107/96 și 1019/2009 nu prevede nicio regulă privind producția de lapte, acestea sunt acum definite în conformitate cu practicile actuale ale producătorilor.

Se adaugă următoarele paragrafe:

„5.1.   Gestionarea turmei

Prin «turmă de caprine» se înțelege totalitatea caprelor care au fătat cel puțin o dată.

Laptele utilizat pentru fabricarea produselor provine de la turme formate din capre din rasa Alpină, Saanen și Poitevine sau din încrucișări ale acestor rase.

Densitatea maximă este următoarea:

| — | pentru exploatațiile specializate de caprine: 10 capre per hectar utilizat efectiv pentru pășunat și/sau pentru producția de nutrețuri, de cereale, de plante proteaginoase și oleaginoase pentru hrana caprelor; |
| --- | --- |

—

pentru exploatațiile specializate de caprine: 10 capre per hectar utilizat efectiv pentru pășunat și/sau pentru producția de nutrețuri, de cereale, de plante proteaginoase și oleaginoase pentru hrana caprelor;

| — | pentru celelalte exploatații cu mai multe turme de rumegătoare: 1,5 UVM per hectar utilizat efectiv pentru pășunat și/sau pentru producția de nutrețuri, de cereale, de plante proteaginoase și oleaginoase pentru hrana turmelor. |
| --- | --- |

—

pentru celelalte exploatații cu mai multe turme de rumegătoare: 1,5 UVM per hectar utilizat efectiv pentru pășunat și/sau pentru producția de nutrețuri, de cereale, de plante proteaginoase și oleaginoase pentru hrana turmelor.

O capră dispune de o zonă de întins de cel puțin 1,5 m2, iar în staul numărul maxim autorizat de capre pe metru liniar este de 3.

Este permisă desezonarea reproducției turmelor.”

Se adaugă dispoziții referitoare la rasele de capre utilizate, precum și la gestionarea caprelor (densitate maximă, suprafața minimă per capră, posibilitatea de desezonare).

Se adaugă următoarele paragrafe:

„5.2.   Hrana animalelor

Este interzis regimul de hrană constituit numai din paie și din concentrate.

5.2.1.   Nutrețurile

Nutrețul este baza hranei turmei. Rația totală anuală este compusă din cel puțin 660 kg de substanță uscată de nutrețuri per capră de lapte.

Nutrețurile sunt păscute, distribuite în formă proaspătă, sub formă de fân sau sub formă deshidratată.

Nutrețurile permise sunt:

| — | iarba, fânul, fânul însilozat în baloți, fân cu conservant, fân de pe pajiști naturale și temporare; |
| --- | --- |

—

iarba, fânul, fânul însilozat în baloți, fân cu conservant, fân de pe pajiști naturale și temporare;

| — | plante furajere anuale; |
| --- | --- |

—

plante furajere anuale;

| — | paie de cereale, de plante leguminoase sau proteaginoase; |
| --- | --- |

—

paie de cereale, de plante leguminoase sau proteaginoase;

| — | iarbă de tip nutreț verde, recoltată în mod igienic, distribuită rapid și consumată în 24 de ore de la cules. Tot ce nu este consumat în termenul de 24 de ore este scos din staul; |
| --- | --- |

—

iarbă de tip nutreț verde, recoltată în mod igienic, distribuită rapid și consumată în 24 de ore de la cules. Tot ce nu este consumat în termenul de 24 de ore este scos din staul;

| — | rădăcini și tuberculi; |
| --- | --- |

—

rădăcini și tuberculi;

| — | nutrețuri deshidratate: lucernă; |
| --- | --- |

—

nutrețuri deshidratate: lucernă;

| — | planta întreagă de porumb. |
| --- | --- |

—

planta întreagă de porumb.

Cantitatea de lucernă deshidratată distribuită nu poate depăși 12 % din rația alimentară totală anuală, adică 132 kg de substanță uscată per capră de lapte.

Paiele pentru așternut nu fac parte din rație.

Utilizarea ierbii însilozate în baloți pentru hrana caprelor este autorizată, într-o cantitate de maximum 1 kg de substanță uscată pe zi per capră, cu condiția ca această iarbă însilozată în baloți să conțină cel puțin 60 % substanță uscată și să provină dintr-o primă cosire a suprafețelor furajere.

Furajele însilozate de iarbă și de porumb sunt interzise pentru hrana turmei de caprine. În cazul unei exploatații care utilizează furaje însilozate pentru alte turme decât turmele de caprine, producătorii stochează furajele însilozate la distanță de traseul obișnuit al caprelor și separat de hrana destinată turmei de caprine.

5.2.2.   Hrana complementară

Hrana complementară nu reprezintă mai mult de 40 % din hrana caprei de lapte, adică nu mai mult de 440 kg de substanță uscată pe an pentru fiecare capră de lapte.

În hrana complementară se calculează cerealele, plantele proteaginoase și oleaginoase, concentratele din comerț și turtele furajere.

Hrana complementară este alcătuită din:

| — | boabe de cereale neprelucrate, aplatizate sau zdrobite; |
| --- | --- |

—

boabe de cereale neprelucrate, aplatizate sau zdrobite;

| — | boabe de oleaginoase neprelucrate, aplatizate, zdrobite sau extrudate; |
| --- | --- |

—

boabe de oleaginoase neprelucrate, aplatizate, zdrobite sau extrudate;

| — | boabe de proteaginoase neprelucrate, aplatizate sau zdrobite; |
| --- | --- |

—

boabe de proteaginoase neprelucrate, aplatizate sau zdrobite;

| — | boabe și produse care provin din prelucrarea cerealelor; |
| --- | --- |

—

boabe și produse care provin din prelucrarea cerealelor;

| — | boabe și produse care provin din prelucrarea plantelor oleaginoase, prin tratamente fizice de tăbăcire cu uleiuri esențiale și extracte din plante: turte și ulei de soia, de mazăre, de bob, de lupin, de in, de rapiță, de floarea-soarelui, de măzăriche; |
| --- | --- |

—

boabe și produse care provin din prelucrarea plantelor oleaginoase, prin tratamente fizice de tăbăcire cu uleiuri esențiale și extracte din plante: turte și ulei de soia, de mazăre, de bob, de lupin, de in, de rapiță, de floarea-soarelui, de măzăriche;

| — | produse rezultate din fabricarea zahărului: pulpă deshidratată de sfeclă, melasă lichidă de trestie de zahăr sau de sfeclă; |
| --- | --- |

—

produse rezultate din fabricarea zahărului: pulpă deshidratată de sfeclă, melasă lichidă de trestie de zahăr sau de sfeclă;

| — | fructe; |
| --- | --- |

—

fructe;

| — | minerale, oligoelemente, vitamine, substanțe pentru arome și gust. |
| --- | --- |

—

minerale, oligoelemente, vitamine, substanțe pentru arome și gust.

Utilizarea zerului pentru hrana turmelor este o practică autorizată în aria denumirii, dar aceasta nu este calculată în rație.”

Sunt definite liste pozitive de nutrețuri și de furaje suplimentare în vederea reglementării naturii hranei distribuite și a facilitării controlului, dar și în vederea interzicerii distribuirii de hrană cu impact negativ asupra caracteristicilor organoleptice ale brânzei. Diversitatea hranei distribuite caprelor, interzicerea furajelor însilozate, normele privind balotarea și hrana deshidratată contribuie la manifestarea caracteristicilor organoleptice ale brânzei „Pouligny-Saint-Pierre”.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.2.3.   Proveniența rației

Toate nutrețurile consumate de turmă provin din aria geografică, excepția fiind lucerna deshidratată.

Furajele suplimentare produse în aria geografică reprezintă cel puțin 15 % din rația anuală a caprei de lapte, adică cel puțin 165 kg de substanță uscată sau 195 kg de hrană neprelucrată.

Hrana produsă în aria geografică (nutrețuri și furaje suplimentare) reprezintă cel puțin 75 % din rația de hrană totală anuală a turmei.”

Sunt introduse norme referitoare la originea hranei în caietul de sarcini pentru a consolida legătura produsului cu aria geografică. Întrucât aria geografică nu dispune de resurse agricole suficiente pentru a asigura în totalitate hrana turmelor de caprine, hrana produsă în aria geografică (nutrețuri și concentrate) reprezintă cel puțin 75 % din substanța uscată a rației de hrană totală anuală a turmei.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.2.4.   Alte dispoziții referitoare la hrană

În hrana animalelor sunt autorizate numai plantele, coprodusele și furajele suplimentare obținute din produse care nu sunt transgenice. Este interzisă cultivarea plantelor transgenice pe toate suprafețele unei exploatații care produce lapte destinat prelucrării în vederea obținerii brânzei cu denumirea de origine «Pouligny-Saint-Pierre». Această interdicție se referă la toate speciile vegetale care ar putea constitui hrană pentru animalele din exploatație și la toate culturile de specii vegetale care le-ar putea contamina.”

Alimentele obținute din OMG sunt interzise, pentru a se păstra caracterul tradițional al produsului.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.2.5.   Îngrășămintele de pe suprafețele furajere:

Sunt autorizate doar materiile organice următoare: gunoi de grajd, gunoi de grajd compostat, dejecții lichide, purin de origine agricolă de la specii de bovine, ovine, caprine, cabaline, păsări de curte și porcine, precum și efluenții de la unitățile de producție a brânzei și a laptelui.”

Aporturile organice pot schimba compoziția florei de pe pajiști; prin urmare, reglementarea lor permite menținerea unei flore naturale diversificate și păstrarea legăturii cu aria geografică.

Sunt definite liste pozitive de nutrețuri și de furaje suplimentare în vederea reglementării naturii hranei distribuite și a facilitării controlului, dar și în vederea interzicerii distribuirii de hrană cu impact negativ asupra caracteristicilor organoleptice ale brânzei.

În documentul unic se adaugă următoarele fraze:

„Pentru a se asigura o legătură strânsă între regiune și produs, cel puțin 75 % din substanța uscată a rației de hrană totale anuale a caprelor de lapte este produsă în aria geografică. Într-adevăr, aria geografică nu dispune de resurse agricole suficiente pentru a asigura în totalitate hrana turmelor de caprine.

Rația totală anuală a unei capre de lapte este compusă din minimum 660 kg de nutrețuri în substanță uscată care trebuie păscute, distribuite în stare proaspătă sau sub formă de fân, sub formă deshidratată (doar în cazul lucernei, distribuirea sa fiind limitată la 132 kg de substanță uscată pe an) sau sub formă de iarbă însilozată în baloți în proporție de cel mult 1 kg de substanță uscată per capră de lapte pe zi, cu condiția ca aceasta să conțină cel puțin 60 % substanță uscată și să provină din primul cosit al suprafețelor furajere. Furajele autorizate sunt cuprinse într-o listă pozitivă.

Furajele însilozate de iarbă sau de porumb sunt interzise în hrana caprei de lapte.

Furajele suplimentare reprezintă maximum 40 % din hrana caprei de lapte, adică maximum 440 kg de substanță uscată anuală pentru fiecare capră de lapte.

Furajele suplimentare produse în aria geografică reprezintă cel puțin 15 % din rația anuală a unei capre de lapte, adică cel puțin 165 kg de substanță uscată.

Furajele suplimentare autorizate sunt incluse într-o listă pozitivă.

În hrana caprei de lapte sunt autorizate numai plantele, coprodusele și furajele suplimentare obținute din produse care nu sunt transgenice. Este interzisă cultivarea plantelor transgenice pe toate suprafețele unei exploatații care produce lapte destinat prelucrării în vederea obținerii brânzei cu denumirea de origine protejată «Pouligny-Saint-Pierre»”.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.3   Prelucrarea brânzei:

5.3.1   Colectarea laptelui

Laptele utilizat pentru fabricarea brânzei «Pouligny-Saint-Pierre» este lapte de capră integral, nestandardizat și neomogenizat.

Laptele de capră nu este supus niciunui tratament, nu se adaugă și nici nu se elimină nimic din acest lapte, cu excepția efectuării operațiunilor următoare:

| — | răcirea la o temperatură pozitivă în vederea conservării; |
| --- | --- |

—

răcirea la o temperatură pozitivă în vederea conservării;

| — | filtrarea în scopul eliminării impurităților macroscopice. |
| --- | --- |

—

filtrarea în scopul eliminării impurităților macroscopice.

Laptele de capră folosit pentru brânză provine cel mult:

| — | în ceea ce privește «Pouligny-Saint-Pierre» și «Pouligny-Saint-Pierre fermier» mică: din maximum două mulsuri consecutive obținute într-o zi de producție; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește «Pouligny-Saint-Pierre» și «Pouligny-Saint-Pierre fermier» mică: din maximum două mulsuri consecutive obținute într-o zi de producție;

| — | în ceea ce privește «Pouligny-Saint-Pierre» și «Pouligny-Saint-Pierre laitier» mică: din maximum patru mulsuri consecutive obținute în două zile de producție. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește «Pouligny-Saint-Pierre» și «Pouligny-Saint-Pierre laitier» mică: din maximum patru mulsuri consecutive obținute în două zile de producție.

În perioada ultimelor trei luni de lactație se autorizează un singur muls pe zi.”

Sunt adăugate condiții de stocare a laptelui în fermă pentru a păstra calitățile laptelui și pentru a limita dezvoltarea de microorganisme psihotrope, care, la rândul lor, limitează dezvoltarea florelor lactice naturale. Efectuarea de tratamente fizice este strict limitată la cele care nu au impact asupra calității laptelui.

Fabricarea cu lapte crud a devenit obligatorie în vederea menținerii calităților laptelui, în special a celor organoleptice, precum și a florei sale originale, consolidându-se astfel legătura cu regiunea.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.3.2.   Pregătirea laptelui:

Laptele este utilizat în stare crudă. Dacă este necesar, acesta poate fi «încălzit» la o temperatură care nu depășește 22 °C, înainte de adăugarea cheagului.

Pentru a favoriza maturarea, în lapte se adaugă o drojdie lactică sau zer provenit dintr-o coagulare precedentă.

Pregătirea și maturarea laptelui în vederea coagulării se realizează într-un termen care nu depășește 24 de ore după ultimul muls”.

Sunt adăugați parametri pentru pregătirea laptelui, astfel încât să se evite dezvoltarea unei flore nedorite în raport cu maturarea și cu caracteristicile vizuale dorite.

Propoziția următoare:

„După adăugarea cheagului, laptele este lăsat să se coaguleze timp de 20-30 de ore în funcție de anotimp (coagulare lentă semilactică).”

se înlocuiește cu propoziția:

„5.3.3.   Adăugarea cheagului și coagulare:

Durata de coagulare este de cel puțin 18 ore de la adăugarea cheagului.”

Durata minimă de coagulare este redusă cu două ore (de la 20 de ore la 18 ore) pentru a se adapta descrierea procesului de fabricare a brânzei la realitatea producției, care tinde să se reorienteze, din motive practice de organizare a muncii, pe o durată de 24 de ore. Din același motiv, durata maximă de 30 de ore este eliminată.

Se adaugă următoarea propoziție:

„Închegarea se realizează cu cheag, la o temperatură a laptelui cuprinsă între 18 și 22 °C.”

Se adaugă parametrii etapei de adăugare a cheagului și coagulare pentru respectarea practicilor actuale.

Se adaugă următoarea propoziție:

„Este interzisă scurgerea prealabilă.”

Scurgerea prealabilă determină o destrămare a coagulului care nu este în conformitate cu descrierea produsului.

Fraza următoare:

„Atunci când coagulul se sparge în bucăți mici, se pune în formă pentru a se obține o pastă omogenă cu granule fine”.

se înlocuiește cu propoziția:

„Este autorizată tăierea grosieră (bucăți de 100 mm pe 100 mm) și verticală a coagulului.”

Tăierea grosieră a coagulului permite un control mai bun al hidratării coagulului în momentul turnării în formă.

Descrierea formei:

Propoziția următoare:

„Forma are dimensiunile următoare: baza inferioară de 6,5 cm pe lateral, baza superioară de 2,5 cm.”

se înlocuiește cu:

„Caracteristici minime ale formelor de brânză «Pouligny-Saint-Pierre» și «Pouligny-Saint-Pierre» mică:

Baza mică: 30 mm pe lateral.

Unghiul dintre baza și marginea formei trebuie să fie cuprins între 102° și 107°.”

Dimensiunile formelor nu sunt modificate, ci reiau dimensiunile prevăzute în textul național asociat Regulamentelor (CE) nr. 1107/96 și 1019/2009. Acestea sunt formulate diferit, astfel încât descrierea aspectului piramidal al formei și, prin urmare, al brânzei să fie mai clară. Aceste valori-țintă se aplică ambelor forme de brânză „Pouligny-Saint-Pierre”.

Se adaugă următorul paragraf:

„5.3.4.   Turnare în formă, scurgere, sărare:

Singurele instrumente autorizate pentru umplerea formelor sunt polonicele sau instrumentele echivalente, cu o capacitate mai mică de doi litri.”

Singurele instrumente autorizate pentru umplerea formelor sunt polonicele sau instrumentele echivalente, cu o capacitate mai mică de doi litri, pentru a se păstra caracterul tradițional al operațiunii de turnare în formă și de sărare, precum și pentru a se respecta structura coagulului.

Propozițiile următoare:

„Vârful trunchiului de piramidă nu trebuie să prezinte fisuri, găuri sau cavități inegale. Coagulul rămâne în forme timp de 24-36 de ore înainte de scoaterea din forme și sărare.”

se înlocuiesc cu:

„Sunt autorizate formele simple sau multiple, precum și cele etajate.

După umplerea formelor, se realizează o egalizare a coagulului prin adăugarea de coagul din aceeași zi de fabricare și o netezire a bazei brânzei cu ajutorul unei raclete sau al unei spatule.

Scurgerea este naturală. Aceasta are loc timp de 24-48 de ore după turnarea în formă. Temperatura încăperii este menținută între 18 și 24 °C.”

Pentru a se păstra caracterul tradițional al operației de turnare în formă, se descrie în mod mai precis tehnica de creare a formei.

În plus, durata de scurgere este definită, fiind de maximum 48 de ore în loc de 36 de ore, pentru a se adapta descrierea procesului de fabricare a brânzei la realitatea producției, care tinde să se reorienteze, din motive practice de organizare a muncii, pe o durată de 24 de ore.

Se adaugă următoarea frază:

„Cu excepția bazei mari, care poate fi sărată imediat după egalizare, brânzeturile sunt sărate cu sare uscată în 12 ore de la scoaterea din formă.”

Se adaugă tehnica de sărare care corespunde practicilor operatorilor.

Se adaugă următoarea propoziție:

„5.3.5.   Uscare:

După sărare, brânzeturile sunt lăsate să se usuce timp de 24-96 de ore într-o încăpere cu o temperatură menținută între 12 și 16 °C și cu un nivel al umidității relative cuprins între 75 și 95 %.”

Având în vedere că etapa de uscare nu a fost descrisă în caietul de sarcini înregistrat în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 1107/96 și 1019/2009, se adaugă informația potrivit căreia, după sărare, brânzeturile sunt lăsate să se usuce pentru un anumit timp, în conformitate cu uzanțele și ținând cont de importanța acestei activități pentru caracteristicile organoleptice finale ale produselor.

Partea de propoziție următoare:

„La o temperatură care permite o maturare naturală.”

se înlocuiește cu:

„5.3.6.   Maturare:

Maturarea are loc într-o cameră de maturare, care este diferită de încăperea destinată uscării. Temperatura camerei de maturare este cuprinsă între 9 și 16 °C, cu un nivel al umidității relative cuprins între 75 și 95 %.

În cazul brânzeturilor prelucrate în cadrul fermei și colectate de un maturator, bucățile de brânză sunt stocate și transportate înainte de sărare la o temperatură pozitivă cuprinsă între 7 și 10 °C. Colectarea brânzeturilor se face în maximum 72 de ore după terminarea scurgerii.

La ieșirea din camera de maturare, brânzeturile prezintă o crustă formată, cu mucegai superficial, ușor vizibil cu ochiul liber.”

Se adaugă condițiile de maturare pentru descrierea practicilor actuale.

Propoziția următoare:

„Durata sa de maturare este de cel puțin 10 zile în aria de producție.”

se înlocuiește cu:

„Brânza «Pouligny-Saint-Pierre» se scoate din camera de maturare cel mai devreme în a 10-a zi de la adăugarea cheagului și se comercializează cel mai devreme în a 11-a zi de la adăugarea cheagului.

Brânza «Pouligny-Saint-Pierre» mică se scoate din camera de maturare cel mai devreme în a noua zi de la adăugarea cheagului și se comercializează cel mai devreme în a 10-a zi de la adăugarea cheagului.”

Se adaugă informația potrivit căreia durata de maturare se numără de la ziua adăugării cheagului, pentru a facilita controlul.

În ceea ce privește brânza „Pouligny-Saint-Pierre” mică, durata de maturare se reduce cu o zi din cauza formatului său redus, care favorizează o maturare mai rapidă.

Se adaugă informația potrivit căreia brânzeturile nu pot fi comercializate decât la cel puțin o zi după durata minimă de maturare, pentru a se garanta respectarea descrierii vizuale a brânzeturilor.

Propoziția următoare:

„Se interzice conservarea în atmosferă modificată a brânzei proaspete și a brânzei în curs de maturare.”

se completează după cum urmează:

„Se interzice conservarea în atmosferă modificată a brânzeturilor proaspete, a brânzeturilor în curs de maturare și a brânzeturilor maturate.”

Se adaugă informația potrivit căreia interdicția de conservare în atmosferă modificată vizează și brânzeturile maturate, în vederea menținerii caracteristicilor lor organoleptice.

5.5.   Legătura

Legătura

În ceea ce privește rubrica referitoare la legătura cu aria geografică, aceasta a fost rescrisă în totalitate pentru a evidenția mai bine demonstrarea legăturii dintre „Pouligny-Saint-Pierre” și aria geografică aferentă, fără ca, în fond, legătura să fie modificată. Această demonstrație evidențiază, în special, condițiile de producție a laptelui care permit utilizarea în producție a unui lapte crud adecvat pentru fabricarea brânzei, pentru care este nevoie de cunoștințe specifice, precum și condițiile de maturare. Rubrica „Specificitatea ariei geografice” reia factorii naturali ai ariei geografice, precum și factorii umani, sintetizând aspectul istoric și subliniind cunoștințele specifice. Rubrica „Specificitatea produsului” subliniază anumite elemente introduse în descrierea produsului. În sfârșit, rubrica „Legătura cauzală” explică interacțiunile dintre factorii naturali și cei umani și produs. Referirea la culoarea albă a sării pentru sărare a fost eliminată deoarece nu figurează în caietul de sarcini.

Această modificare este realizată, de asemenea, în documentul unic.

5.6.   Etichetarea

Etichetarea

Se adaugă următoarele fraze:

„În plus, pe etichetă poate figura denumirea de origine însoțită de termenul «mică» pentru brânzeturile cu formatul redus definit la punctul 2.

Independent de mențiunile legale aplicabile brânzeturilor în general și de termenul menționat mai sus, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a oricăror alte calificative sau mențiuni care însoțesc respectiva denumire de origine, cu excepția mărcilor comerciale sau a mărcilor comerciale specifice.

Este obligatoriu ca pe etichetă să figureze simbolul DOP al Uniunii Europene.”

Se actualizează rubrica referitoare la etichetare pentru a se ține cont de evoluțiile reglementărilor naționale și europene.

Se adaugă următoarele fraze în documentul unic:

„În plus, pe etichetă poate figura denumirea de origine însoțită de termenul «mică» pentru brânza cu formatul definit la punctul 2.

Independent de mențiunile legale aplicabile brânzeturilor în general și de termenul menționat mai sus, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a oricăror alte calificative sau mențiuni care însoțesc respectiva denumire de origine, cu excepția mărcilor comerciale sau a mărcilor comerciale specifice.

Este obligatoriu ca pe etichetă să figureze simbolul DOP al Uniunii Europene.”

5.7.   Alte modificări

Alte modificări

A fost actualizată adresa serviciului competent al statului membru.

În ceea ce privește rubrica referitoare la referințele structurilor de control, au fost actualizate denumirea și datele de contact ale structurilor oficiale. Această rubrică menționează datele de contact ale autorităților competente în materie de control din Franța: Institutul Național pentru Origine și Calitate (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) și Direcția Generală Concurență, Consum și Combaterea Fraudei (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes – DGCCRF). Se adaugă faptul că denumirea și datele de contact ale organismului de certificare pot fi consultate pe site-ul INAO și în baza de date a Comisiei Europene.

În ceea ce privește rubrica referitoare la cerințele naționale, se adaugă un tabel care prezintă principalele puncte de verificat și metoda de evaluare a acestora.

DOCUMENT UNIC

„Pouligny-Saint-Pierre”

„Pouligny-Saint-Pierre”

Nr. UE: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

Nr. UE: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

DOP (X) IGP ( )

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea DOP

Denumirea DOP

„Pouligny-Saint-Pierre”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs [a se vedea anexa XI]

Tipul de produs [a se vedea anexa XI]

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Pouligny-Saint-Pierre” este o brânză produsă exclusiv din lapte de capră integral și crud, având forma unui trunchi de piramidă zveltă cu muchii regulate, cu baza pătrată. Este obținută dintr-un coagul lactic prin coagulare lentă și scurgere naturală. Aceasta are o pastă moale, ușor sărată.

Pe suprafața exterioară are un strat superficial de mucegai. Crusta sa este vermiculară, are o culoare alb-ivoriu și un aspect marmorat, dar poate fi și albăstruie.

La tăiere, brânza este tare. Aceasta are un aspect bine conturat, omogen și neted, și culoare albă, uneori cu nuanțe de ivoriu. Textura este cremoasă și fondantă.

Gustul este echilibrat, fără a fi prea sărat sau prea acid. Brânza prezintă note aromatice dominate de un caracter lactat și fermentat, cu note de tipul „caprine”, „ciuperci” și „alune”.

Brânza se prezintă sub două forme:

| — | „Pouligny-Saint-Pierre”, a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame; |
| --- | --- |

—

„Pouligny-Saint-Pierre”, a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 250 de grame și al cărei extract uscat total este de cel puțin 90 de grame;

| — | „Pouligny-Saint-Pierre” mică, a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame. |
| --- | --- |

—

„Pouligny-Saint-Pierre” mică, a cărei greutate la sfârșitul perioadei minime de maturare este de cel puțin 150 de grame și al cărei extract uscat total este cuprins între 55 și 85 de grame.

Conținutul minim de grăsime este de 45 % din substanța uscată.

Brânza „Pouligny-Saint-Pierre” se scoate din camera de maturare cel mai devreme în a 10-a zi de la adăugarea cheagului și se comercializează cel mai devreme în a 11-a zi de la adăugarea cheagului.

Brânza „Pouligny-Saint-Pierre” mică se scoate din camera de maturare cel mai devreme în a noua zi de la adăugarea cheagului și se comercializează cel mai devreme în a 10-a zi de la adăugarea cheagului.

Brânzeturile sunt prezentate și comercializate la bucată către consumatorul final.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Pentru a se asigura o legătură strânsă între regiune și produs, cel puțin 75 % din substanța uscată a rației de hrană totale anuale a caprelor de lapte este produsă în aria geografică. Într-adevăr, aria geografică nu dispune de resurse agricole suficiente pentru a asigura în totalitate hrana turmelor de caprine.

Rația totală anuală a unei capre de lapte este compusă din minimum 660 kg de nutrețuri în substanță uscată care trebuie păscute, distribuite în stare proaspătă sau sub formă de fân, sub formă deshidratată (doar în cazul lucernei, distribuția sa fiind limitată la 132 kg de substanță uscată pe an) sau sub formă de iarbă însilozată în baloți în proporție de cel mult 1 kg de substanță uscată per capră de lapte pe zi, cu condiția ca aceasta să conțină cel puțin 60 % de substanță uscată și să provină din primul cosit al suprafețelor furajere. Furajele autorizate sunt cuprinse într-o listă pozitivă.

Furajele însilozate de iarbă sau de porumb sunt interzise în hrana caprei de lapte.

Furajele suplimentare reprezintă maximum 40 % din hrana caprei de lapte, adică maximum 440 kg de substanță uscată anuală pentru fiecare capră de lapte.

Furajele suplimentare produse în aria geografică reprezintă cel puțin 15 % din rația anuală a unei capre de lapte, adică cel puțin 165 kg de substanță uscată.

Furajele suplimentare autorizate sunt incluse într-o listă pozitivă.

În hrana caprei de lapte sunt autorizate numai plantele, coprodusele și furajele suplimentare obținute din produse care nu sunt transgenice. Este interzisă cultivarea plantelor transgenice pe toate suprafețele unei exploatații care produce lapte destinat prelucrării în vederea obținerii brânzei cu denumirea de origine „Pouligny-Saint-Pierre”.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor se efectuează în aria geografică delimitată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe eticheta brânzeturilor trebuie să figureze denumirea de origine „Pouligny-Saint-Pierre” scrisă cu caractere aldine de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care apar pe etichetă. În plus, pe etichetă poate figura denumirea de origine însoțită de termenul „mică” pentru brânza cu formatul definit la punctul 2.

Independent de mențiunile legale aplicabile brânzeturilor în general și de termenul menționat mai sus, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a oricăror alte calificative sau mențiuni care însoțesc respectiva denumire de origine, cu excepția mărcilor comerciale sau a mărcilor comerciale specifice.

Este obligatoriu ca pe etichetă să figureze simbolul DOP al Uniunii Europene.

4.   Descriere concisă a delimitării ariei geografice

Descriere concisă a delimitării ariei geografice

Producerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzei trebuie să se efectueze în aria geografică formată din comunele următoare din departamentul Indre (36):

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles, Tournon-Saint-Martin.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

„Pouligny-Saint-Pierre” este o brânză din lapte de capră crud, cu formă piramidală, cu o crustă vermiculară de culoare alb-ivoriu sau albăstruie, obținută prin coagularea lentă a unui coagul lactic provenit din adăugarea unei drojdii lactice sau a zerului obținut dintr-o coagulare precedentă. Textura sa de pastă fondantă și cremoasă și notele sale aromatice cu mirosuri dominante obținute în urma fermentației sunt legate atât de regulile privind hrana turmelor, care favorizează un aport furajer special obținut din aria respectivă, cât și de cunoștințele specifice ale producătorilor de brânză și ale maturatorilor.

Aria geografică, situată în partea de vest a departamentului Indre, în jurul satului Pouligny-Saint-Pierre, face parte integral din Parcul natural regional Brenne. Este o regiune foarte originală, formată din platouri argilo-calcaroase din jurasic, delimitate la nord de zonele umede din Brenne și la sud-vest de Valea Creuse și care prezintă o microclimă mai caldă și mai uscată decât cea din sectoarele învecinate.

Clima și geologia originale au favorizat dezvoltarea unei flore diversificate constituite din cireși, lande, specii aromate, specii cu spini și stejari, sparcetă și lucernă.

Pe solurile nisipoase-argiloase din Brenne se regăsesc pajiști naturale pe care iarba crește târziu, în timp ce solurile din Valea Creuse, care sunt nisipoase și care se usucă în timpul verii, sunt mai favorabile creșterii pajiștilor pe bază de graminee și leguminoase.

Ansamblul factorilor naturali explică de ce, în trecut, locuitorii din această regiune s-au implicat în creșterea caprelor („vaca săracului”), animal robust, nepretențios.

întrucât exploatațiile în care se produce lapte de capră erau la început de mici dimensiuni, fiecare fermier producea o cantitate mică de brânzeturi pentru consumul personal. Maturatorii care colectau brânza au început progresiv să colecteze brânzeturile pentru a le usca și pentru a aproviziona diferitele piețe din Paris, Limoges, Châteauroux, Blois și Lyon.

Ulterior, producția a fost structurată: exploatațiile s-au mărit, iar colectarea brânzeturilor produse din lapte crud pe baza unui coagul predominant lactic s-a organizat în jurul maturatorilor. „Pouligny-Saint-Pierre” a fost prima DOP din lapte de capră recunoscută în Franța în 1972.

Chiar și în prezent, producătorii de brânză de capră utilizează în mod optim resursele din arie, al căror potențial agronomic este destul de mic, pentru a hrăni turmele de capre. Aceștia au implementat un regim de hrană care combină diversitatea resurselor naturale posibile (producția de nutrețuri, pășuni, iarbă transformată în nutrețuri, producția de cereale și leguminoase) și care, asociat cu practicile de creștere actuale, permite un control mai bun al calității laptelui utilizat (conținutul de grăsime, nivelul de proteine, flora naturală a laptelui).

Producătorii de brânză utilizează cunoștințe specifice în materie de prelucrare a brânzeturilor, în vederea valorificării calității laptelui utilizat, în special prin conservarea florei microbiologice locale. Maturatorii dețin cunoștințe care le permit să controleze dezvoltarea florei de suprafață în condiții de temperatură, umiditate și durată bine definite.

Prin urmare, ansamblul acestor factori umani s-a păstrat până astăzi în aria geografică.

În ceea ce privește specificitățile „Pouligny-Saint-Pierre”, aceasta este o brânză produsă din lapte de capră integral și crud, având forma unui trunchi de piramidă zveltă cu muchii regulate. Crusta sa este vermiculară, are o culoare alb-ivoriu și un aspect marmorat, dar poate fi și albăstruie. Gustul este echilibrat, fără a fi prea sărat sau prea acid. Textura este cremoasă și fondantă. Brânza prezintă note aromatice dominate de un caracter lactat și fermentat, cu note de tipul „caprine”, „ciuperci” și „alune”.

Legătura dintre specificitățile produsului și factorii naturali și umani din aria geografică se bazează, în principal, pe climă și geologie, care explică existența în acest sector din Brenne a unor terenuri agricole care se usucă în timpul verii, a căror cea mai bună valorificare posibilă a fost, pentru o perioadă lungă de timp și este în continuare, pentru producția furajeră, care constituie și în prezent baza unei alimentații diversificate a caprelor al căror lapte contribuie la caracteristicile brânzei „Pouligny-Saint-Pierre”. Prin valorificarea optimă a diferitelor tipuri de sol din aria geografică, crescătorii de animale din Brenne au știut să producă un lapte de capră de calitate, utilizat pentru fabricarea unei brânze care era inițial destinată consumului familial.

În plus, constrângerile acestei producții realizate inițial în cadrul fermei explică alegerea de a utiliza laptele crud și integral, precum și recurgerea la o tehnologie a produselor lactate.

De asemenea, producătorii au creat o formă specială piramidală, care ar fi inspirată inițial din forma clopotului bisericii din Pouligny-Saint-Pierre. Utilizarea unei forme piramidale ascuțite oferă brânzei forma sa originală, care constituie un element important al identității vizuale al acesteia și joacă un rol esențial în crearea texturii sale. Într-adevăr, turnarea unui coagul lactic în această formă tradițională asociată tehnicilor de fabricare actuale rezultate din cunoștințele tradiționale dezvoltate inițial de producătorii-fermieri, care sunt utilizate astăzi de către toți (adăugarea unei drojdii lactice sau a zerului provenit dintr-o coagulare precedentă, turnarea coagulului cu un polonic cu o capacitate mică, scurgerea naturală și lentă, sărarea cu sare uscată), permite obținerea unui coagul structurat și bine scurs, care conferă brânzei textura fondantă și cremoasă caracteristică. Această textură, precum și calitățile gustative echilibrate ale brânzei și notele aromatice dominate de un caracter lactat și fermentat, cu note de tipul „caprine”, „ciuperci” și „alune”, sunt evidențiate datorită atenției acordate de maturator în timpul unei perioade de maturare de cel puțin 10 zile (nouă zile pentru „Pouligny-Saint-Pierre” mică), care favorizează dezvoltarea unei cruste vermiculare de culoare alb-ivoriu sau albăstruie.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 9.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/49

---

Anunț privind o cerere referitoare la aplicabilitatea articolului 34 din Directiva 2014/25/UE

Prelungirea termenului de adoptare a actelor de punere în aplicare

(2020/C 193/12)

La data de 13 decembrie 2019, Comisia a primit o cerere formulată în temeiul articolului 35 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1).

Cererea, formulată de SJ AB, vizează activități aferente furnizării de transport feroviar de pasageri în Suedia. Anunțul în cauză a fost publicat la pagina 11 din JO C 53 din 17 februarie 2020. Termenul inițial a fost 3 iulie 2020.

În conformitate cu punctul 1 al patrulea paragraf din anexa IV la Directiva 2014/25/UE, termenul poate fi prelungit de Comisie cu acordul celor care au formulat cererea de derogare. Având în vederea cererea SJ AB de a furniza informații suplimentare, cu acordul Comisiei, perioada de care dispune Comisia pentru a lua o decizie cu privire la această cerere este prelungită cu 19 zile lucrătoare.

Prin urmare, termenul final expiră la 31 iulie 2020.

---

(1)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

---