# Jurnalul Oficial C 172/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 172 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6320 mai 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 172

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6320 mai 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 172/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 172/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 172/02 | Rata de schimb a monedei euro — 19 mai 2020 | 2 |
| 2020/C 172/03 | Comisia administrativă a Comunităților Europene pentru securitatea socială a lucrătorilor migranți Rate de conversie ale monedelor de schimb în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 172/02

Rata de schimb a monedei euro — 19 mai 2020

2

2020/C 172/03

Comisia administrativă a Comunităților Europene pentru securitatea socială a lucrătorilor migranți Rate de conversie ale monedelor de schimb în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului

3

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 172/04 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 17 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului | 5 |
| 2020/C 172/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 11 |
| 2020/C 172/06 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 22 |
| 2020/C 172/07 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 26 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 172/04

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 17 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului

5

2020/C 172/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

11

2020/C 172/06

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

22

2020/C 172/07

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 172/01)

La 12 mai 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba italiană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9809. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9809. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

19 mai 2020

(2020/C 172/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0950 |
| JPY | yen japonez | 118,00 |
| DKK | coroana daneză | 7,4562 |
| GBP | lira sterlină | 0,89535 |
| SEK | coroana suedeză | 10,5685 |
| CHF | franc elvețian | 1,0633 |
| ISK | coroana islandeză | 156,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,9153 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,490 |
| HUF | forint maghiar | 350,35 |
| PLN | zlot polonez | 4,5510 |
| RON | leu românesc nou | 4,8428 |
| TRY | lira turcească | 7,4448 |
| AUD | dolar australian | 1,6751 |
| CAD | dolar canadian | 1,5251 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4870 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8004 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5513 |
| KRW | won sud-coreean | 1 341,19 |
| ZAR | rand sud-african | 19,9649 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7816 |
| HRK | kuna croată | 7,5713 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 177,50 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7583 |
| PHP | peso Filipine | 55,567 |
| RUB | rubla rusească | 79,3839 |
| THB | baht thailandez | 34,947 |
| BRL | real brazilian | 6,2357 |
| MXN | peso mexican | 25,8567 |
| INR | rupie indiană | 82,8535 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0950

JPY

yen japonez

118,00

DKK

coroana daneză

7,4562

GBP

lira sterlină

0,89535

SEK

coroana suedeză

10,5685

CHF

franc elvețian

1,0633

ISK

coroana islandeză

156,50

NOK

coroana norvegiană

10,9153

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,490

HUF

forint maghiar

350,35

PLN

zlot polonez

4,5510

RON

leu românesc nou

4,8428

TRY

lira turcească

7,4448

AUD

dolar australian

1,6751

CAD

dolar canadian

1,5251

HKD

dolar Hong Kong

8,4870

NZD

dolar neozeelandez

1,8004

SGD

dolar Singapore

1,5513

KRW

won sud-coreean

1 341,19

ZAR

rand sud-african

19,9649

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7816

HRK

kuna croată

7,5713

IDR

rupia indoneziană

16 177,50

MYR

ringgit Malaiezia

4,7583

PHP

peso Filipine

55,567

RUB

rubla rusească

79,3839

THB

baht thailandez

34,947

BRL

real brazilian

6,2357

MXN

peso mexican

25,8567

INR

rupie indiană

82,8535

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/3

---

COMISIA ADMINISTRATIVĂ A COMUNITĂȚILOR EUROPENE PENTRU SECURITATEA SOCIALĂ A LUCRĂTORILOR MIGRANȚI

Rate de conversie ale monedelor de schimb în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului

(2020/C 172/03)

Articolul 107 alineatele (1), (2) și (4) din Regulamentul (CEE) nr. 574/72

Perioada de referință: Aprilie 2020

Perioada de aplicare: Iulie, August și Septembrie 2020

| apr-20 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,2301 | 7,46202 | 7,59505 | 356,512 | 4,54505 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,9228 | 3,81533 | 3,88335 | 182,285 | 2,32388 |
| 1 CZK = | 0,0367240 | 0,0718248 | 1 | 0,274035 | 0,278921 | 13,0926 | 0,166912 |
| 1 DKK = | 0,134012 | 0,262101 | 3,64916 | 1 | 1,01783 | 47,7769 | 0,609091 |
| 1 HRK = | 0,131665 | 0,257510 | 3,58525 | 0,982485 | 1 | 46,9401 | 0,598423 |
| 1 HUF = | 0,00280495 | 0,00548593 | 0,0763792 | 0,020931 | 0,0213038 | 1 | 0,0127486 |
| 1 PLN = | 0,220020 | 0,430314 | 5,99116 | 1,64179 | 1,67106 | 78,4397 | 1 |
| 1 RON = | 0,206750 | 0,404361 | 5,62983 | 1,54277 | 1,57028 | 73,7088 | 0,939688 |
| 1 SEK = | 0,091827 | 0,179596 | 2,50047 | 0,685217 | 0,697433 | 32,7375 | 0,417359 |
| 1 GBP = | 1,14222 | 2,23396 | 31,1029 | 8,52330 | 8,6752 | 407,217 | 5,19146 |
| 1 NOK = | 0,088297 | 0,172691 | 2,40434 | 0,658875 | 0,670621 | 31,4790 | 0,401315 |
| 1 ISK = | 0,00636943 | 0,0124573 | 0,173440 | 0,0475288 | 0,0483761 | 2,27078 | 0,028949 |
| 1 CHF = | 0,948239 | 1,85457 | 25,8207 | 7,07578 | 7,20192 | 338,059 | 4,30979 |

apr-20

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

27,2301

7,46202

7,59505

356,512

4,54505

1 BGN =

0,511300

1

13,9228

3,81533

3,88335

182,285

2,32388

1 CZK =

0,0367240

0,0718248

1

0,274035

0,278921

13,0926

0,166912

1 DKK =

0,134012

0,262101

3,64916

1

1,01783

47,7769

0,609091

1 HRK =

0,131665

0,257510

3,58525

0,982485

1

46,9401

0,598423

1 HUF =

0,00280495

0,00548593

0,0763792

0,020931

0,0213038

1

0,0127486

1 PLN =

0,220020

0,430314

5,99116

1,64179

1,67106

78,4397

1

1 RON =

0,206750

0,404361

5,62983

1,54277

1,57028

73,7088

0,939688

1 SEK =

0,091827

0,179596

2,50047

0,685217

0,697433

32,7375

0,417359

1 GBP =

1,14222

2,23396

31,1029

8,52330

8,6752

407,217

5,19146

1 NOK =

0,088297

0,172691

2,40434

0,658875

0,670621

31,4790

0,401315

1 ISK =

0,00636943

0,0124573

0,173440

0,0475288

0,0483761

2,27078

0,028949

1 CHF =

0,948239

1,85457

25,8207

7,07578

7,20192

338,059

4,30979

| apr-20 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,83676 | 10,89001 | 0,875485 | 11,32540 | 157,000 | 1,05459 |
| 1 BGN = | 2,47304 | 5,56806 | 0,447635 | 5,79067 | 80,2741 | 0,539210 |
| 1 CZK = | 0,177625 | 0,399925 | 0,032151 | 0,415914 | 5,76567 | 0,0387286 |
| 1 DKK = | 0,648184 | 1,45939 | 0,117325 | 1,51774 | 21,0399 | 0,141327 |
| 1 HRK = | 0,636831 | 1,43383 | 0,1152705 | 1,49116 | 20,6714 | 0,138852 |
| 1 HUF = | 0,0135669 | 0,0305460 | 0,00245570 | 0,0317672 | 0,440378 | 0,00295806 |
| 1 PLN = | 1,064183 | 2,39602 | 0,192624 | 2,49181 | 34,5431 | 0,232030 |
| 1 RON = | 1 | 2,25151 | 0,181006 | 2,34152 | 32,4597 | 0,218036 |
| 1 SEK = | 0,444147 | 1 | 0,0803934 | 1,03998 | 14,4169 | 0,096840 |
| 1 GBP = | 5,52466 | 12,4388 | 1 | 12,9361 | 179,329 | 1,20457 |
| 1 NOK = | 0,427072 | 0,961557 | 0,0773028 | 1 | 13,8626 | 0,093117 |
| 1 ISK = | 0,030807 | 0,069363 | 0,00557634 | 0,0721363 | 1 | 0,00671711 |
| 1 CHF = | 4,58641 | 10,32634 | 0,830170 | 10,73919 | 148,874 | 1 |

apr-20

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,83676

10,89001

0,875485

11,32540

157,000

1,05459

1 BGN =

2,47304

5,56806

0,447635

5,79067

80,2741

0,539210

1 CZK =

0,177625

0,399925

0,032151

0,415914

5,76567

0,0387286

1 DKK =

0,648184

1,45939

0,117325

1,51774

21,0399

0,141327

1 HRK =

0,636831

1,43383

0,1152705

1,49116

20,6714

0,138852

1 HUF =

0,0135669

0,0305460

0,00245570

0,0317672

0,440378

0,00295806

1 PLN =

1,064183

2,39602

0,192624

2,49181

34,5431

0,232030

1 RON =

1

2,25151

0,181006

2,34152

32,4597

0,218036

1 SEK =

0,444147

1

0,0803934

1,03998

14,4169

0,096840

1 GBP =

5,52466

12,4388

1

12,9361

179,329

1,20457

1 NOK =

0,427072

0,961557

0,0773028

1

13,8626

0,093117

1 ISK =

0,030807

0,069363

0,00557634

0,0721363

1

0,00671711

1 CHF =

4,58641

10,32634

0,830170

10,73919

148,874

1

Source: ECB

Observație: toate ratele încrucișate care implică ISK sunt calculate folosind datele privind cursul de schimb ISK/EUR furnizate de Banca Centrală a Islandei.

| reference: apr-20 | 1 EUR in national currency | 1 unit of N.C. in EUR |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,511300 |
| CZK | 27,2301 | 0,0367240 |
| DKK | 7,46202 | 0,134012 |
| HRK | 7,59505 | 0,131665 |
| HUF | 356,512 | 0,00280495 |
| PLN | 4,54505 | 0,220020 |
| RON | 4,83676 | 0,206750 |
| SEK | 10,89001 | 0,091827 |
| GBP | 0,875485 | 1,14222 |
| NOK | 11,32540 | 0,088297 |
| ISK | 157,000 | 0,00636943 |
| CHF | 1,05459 | 0,948239 |

reference: apr-20

1 EUR in national currency

1 unit of N.C. in EUR

BGN

1,95580

0,511300

CZK

27,2301

0,0367240

DKK

7,46202

0,134012

HRK

7,59505

0,131665

HUF

356,512

0,00280495

PLN

4,54505

0,220020

RON

4,83676

0,206750

SEK

10,89001

0,091827

GBP

0,875485

1,14222

NOK

11,32540

0,088297

ISK

157,000

0,00636943

CHF

1,05459

0,948239

Source: ECB

Observație: cursurile de schimb ISK/EUR se bazează pe datele furnizate de Banca Centrală a Islandei.

| 1. | Regulamentul (CEE) nr. 574/72 prevede ca rata de conversie într-o monedă a sumelor calculate într-o altă monedă de schimb este rata calculată de către Comisie pe baza mediei lunare, aferentă perioadei de referință definite la alineatul (2), a ratelor de schimb de referință publicate de Banca Centrală Europeană. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Perioada de referință este:






  — | luna ianuarie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 aprilie următor; |
| --- | --- | --- |

2.

—

luna ianuarie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 aprilie următor;

| — | luna aprilie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 iulie următor; |
| --- | --- |

—

luna aprilie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 iulie următor;

| — | luna iulie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 octombrie următor; |
| --- | --- |

—

luna iulie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 octombrie următor;

| — | luna octombrie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 ianuarie următor. |
| --- | --- |

—

luna octombrie pentru rate de conversie aplicabile de la 1 ianuarie următor.

Ratele de conversie ale monedelor de schimb sunt publicate în al doilea Jurnal Oficial al Uniunii Europene (seria „C”) din lunile februarie, mai, august și noiembrie.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/5

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 17 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului (1)

(2020/C 172/04)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului (2)

CERERE DE MODIFICARE A DOSARULUI TEHNIC AL UNEI INDICAȚII GEOGRAFICE

„HIERBAS DE MALLORCA”

Nr. UE: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

Limba modificării: spaniola

Intermediarul

| Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației |
| --- |
| Direcția generală pentru industria alimentară |
| Subdirecția generală pentru calitate distinctivă și agricultură ecologică |
| Paseo de la Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid, SPANIA |

Ministerul Agriculturii, Pescuitului și Alimentației

Direcția generală pentru industria alimentară

Subdirecția generală pentru calitate distinctivă și agricultură ecologică

Paseo de la Infanta Isabel, 1

28071 Madrid, SPANIA

Tel. +34 913475397

E-mail: sgcdae@mapama.es

Denumirea indicației geografice

Hierbas de Mallorca

Rubrica din caietul de sarcini afectată de modificare

Denumirea protejată (schimbarea denumirii se reflectă în alte rubrici, precum descrierea produsului, legătura, metoda de producție, cerințele aplicabile și verificările, dar conținutul acestor secțiuni nu este afectat)

Modificare

Modificare a caietului de sarcini al produsului care implică o modificare a specificațiilor de bază

Explicarea modificării

Scopul modificării este de a include, pe lângă denumirea în limba spaniolă, și pe cea în limba catalană, având în vedere statutul oficial al ambelor limbi în Spania (recunoscut la articolul 4 din Legea organică nr. 1/2007 din 28 februarie 2007 privind reforma statutului de autonomie al Insulelor Baleare).

Este pe deplin justificat ca produsul să aibă două denumiri, una în limba spaniolă („Hierbas de Mallorca”) și alta în limba catalană („Herbes de Mallorca”), întrucât aproape toți producătorii acestei băuturi spirtoase de anason folosesc în prezent doar denumirea în limba catalană și consideră că este esențial să poată utiliza denumirea „Herbes de Mallorca” atunci când își prezintă produsele.

Băutura „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” se produce exclusiv în Mallorca, insulă care aparține Comunității autonome a Insulelor Baleare.

În această comunitate autonomă, catalana are statutul de limbă oficială alături de limba spaniolă, iar acest lucru este recunoscut la articolul 4 din Legea organică nr. 1/2007 din 28 februarie 2007 privind reforma statutului de autonomie al Insulelor Baleare.

Datorită utilizării sistematice a ambelor limbi – spaniolă și catalană – pe teritoriul Insulelor Baleare, produsul „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” a fost menționat, în mod alternativ, din cele mai vechi timpuri, atât în limba spaniolă („Hierbas de Mallorca”), cât și în limba catalană („Herbes de Mallorca”).

În plus, realitatea pieței nu poate fi ignorată. Cele două denumiri, „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”, au fost utilizate de-a lungul timpului și vor continua să fie utilizate și în viitor. Acest lucru este valabil nu numai în cazul comerțului național, ci și la nivel internațional.

Utilizarea termenului „Herbes de Mallorca” este atât de bine înrădăcinată, încât acesta este utilizat chiar și în scopuri de marketing și de promovare în alte țări și în alte limbi ale UE.

Modificări relevante ale dosarului tehnic

Punctul 1 din dosarul tehnic: Denumire

Denumirea în limba catalană, „Herbes de Mallorca”, trebuie, de asemenea, inclusă în denumirea produsului, alături de „Hierbas de Mallorca”.

Denumirea: „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

Această modificare afectează alte rubrici, cum ar fi descrierea produsului, legătura, metoda de producție, cerințele aplicabile și verificările, dar conținutul acestora nu se modifică.

SPECIFICAȚIILE DE BAZĂ DIN DOSARUL TEHNIC

„HIERBAS DE MALLORCA”/„HERBES DE MALLORCA”

Nr. UE: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

1.   Denumire

„Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”

2.   Categoria de băuturi spirtoase

Categoria 25. Băuturi spirtoase de anason

3.   Descrierea băuturii spirtoase

„Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca” este o băutură spirtoasă de anason, cu un conținut de alcool cuprins între 20 % și 50 % din volum, aromatizată cu plante și îndulcită, în mod opțional, cu zaharoză.

3.1.   Caracteristici chimice

| — | Tăria alcoolică dobândită:






  — | minimum: 20 % vol. abs |
| --- | --- | --- |

—

Tăria alcoolică dobândită:

—

minimum: 20 % vol. abs

| — | maximum: 50 % vol. abs |
| --- | --- |

—

maximum: 50 % vol. abs

| — | Conținutul maxim de metanol: 20 g/hl de alcool la 100 % vol. |
| --- | --- |

—

Conținutul maxim de metanol: 20 g/hl de alcool la 100 % vol.

3.2.   Caracteristici organoleptice

| — | Aspect limpede |
| --- | --- |

—

Aspect limpede

| — | Culoare variind între chihlimbariu și verde |
| --- | --- |

—

Culoare variind între chihlimbariu și verde

| — | Aromă intensă și complexă, cu o prezență puternică a anasonului. Aromele sunt proaspete, dulci, fructate (portocală și lămâie) și florale. |
| --- | --- |

—

Aromă intensă și complexă, cu o prezență puternică a anasonului. Aromele sunt proaspete, dulci, fructate (portocală și lămâie) și florale.

| — | Gustul este dulce, demidulce sau neîndulcit, în funcție de tip, astfel cum este descris în secțiunea „Tipuri”: dulce, amestec sau sec. Produsul are un gust rezidual puternic de plante aromatice. |
| --- | --- |

—

Gustul este dulce, demidulce sau neîndulcit, în funcție de tip, astfel cum este descris în secțiunea „Tipuri”: dulce, amestec sau sec. Produsul are un gust rezidual puternic de plante aromatice.

| — | Senzația este densă în cazul tipurilor amestec și dulce. |
| --- | --- |

—

Senzația este densă în cazul tipurilor amestec și dulce.

3.3.   Tipuri

Există trei tipuri diferite de produs, caracterizate în funcție de conținutul de zahăr și de tăria alcoolică dobândită.

| — | Sec: conținut minim de alcool de 35 % și conținut maxim de zahăr de 100 g/l, exprimat ca zaharoză. |
| --- | --- |

—

Sec: conținut minim de alcool de 35 % și conținut maxim de zahăr de 100 g/l, exprimat ca zaharoză.

| — | Amestec: conținut minim de alcool de 25 % și conținut de zahăr între 100 g/l și 300 g/l, exprimat ca zaharoză. |
| --- | --- |

—

Amestec: conținut minim de alcool de 25 % și conținut de zahăr între 100 g/l și 300 g/l, exprimat ca zaharoză.

| — | Dulce: conținut minim de alcool de 20 % și conținut minim de zahăr de 300 g/l, exprimat ca zaharoză. |
| --- | --- |

—

Dulce: conținut minim de alcool de 20 % și conținut minim de zahăr de 300 g/l, exprimat ca zaharoză.

3.4.   Caracteristici specifice (în comparație cu băuturile din aceeași categorie)

Caracteristicile organoleptice specifice sunt aroma intensă și complexă, cu o prezență puternică a anasonului. Aromele sunt proaspete, dulci, fructate (portocală și lămâie) și florale. Culoarea variază între chihlimbariu și verde. Gustul este dulce, demidulce sau neîndulcit, în funcție de tip: dulce, amestec sau sec. Senzația este densă în cazul tipurilor amestec și dulce.

4.   Aria geografică în cauză

Aria de producție și de îmbuteliere a indicației geografice este limitată la insula Mallorca din Comunitatea autonomă a Insulelor Baleare, Spania.

5.   Metoda de obținere a băuturii spirtoase

Produsul se obține prin amestecarea unei băuturi spirtoase de anason cu o soluție hidroalcoolică, aromatizată prin macerarea și/sau distilarea plantelor, cu adaos de apă, alcool etilic de origine agricolă și, în mod opțional, zaharoză.

5.1.   Ingrediente

(a)   Esențiale

| 1. | Băutură spirtoasă de anason |
| --- | --- |

1.

Băutură spirtoasă de anason

| 2. | Alcool de origine agricolă |
| --- | --- |

2.

Alcool de origine agricolă

| 3. | Apă potabilă distilată, deionizată și/sau demineralizată |
| --- | --- |

3.

Apă potabilă distilată, deionizată și/sau demineralizată

| 4. | Plante aromatice produse pe insula Mallorca:






  (a) | lămâiță (Lippia citriodora) |
| --- | --- | --- |

4.

Plante aromatice produse pe insula Mallorca:

(a)

lămâiță (Lippia citriodora)

| (b) | mușețel (Matricaria spp.) |
| --- | --- |

(b)

mușețel (Matricaria spp.)

| (c) | portocal (Citrus sinensis) |
| --- | --- |

(c)

portocal (Citrus sinensis)

| (d) | lămâi (Citrus limon) |
| --- | --- |

(d)

lămâi (Citrus limon)

| (e) | rozmarin (Rosmarinus officinalis) |
| --- | --- |

(e)

rozmarin (Rosmarinus officinalis)

| (f) | roiniță (Melissa oficinallis) |
| --- | --- |

(f)

roiniță (Melissa oficinallis)

| (g) | fenicul (Foeniculum vulgare) |
| --- | --- |

(g)

fenicul (Foeniculum vulgare)

(b)   Opționale

| 1. | Zaharoză |
| --- | --- |

1.

Zaharoză

| 2. | Alte plante aromatice și/sau arome naturale autorizate |
| --- | --- |

2.

Alte plante aromatice și/sau arome naturale autorizate

| 3. | Coloranți autorizați pentru băuturile spirtoase |
| --- | --- |

3.

Coloranți autorizați pentru băuturile spirtoase

Procesul de producție cuprinde trei etape distincte, în conformitate cu practicile tradiționale.

Prima etapă implică extragerea aromei vegetale. În această etapă, experiența producătorului este fundamentală, căci pe baza ei se selectează proporția de plante aromatice esențiale. Plantele selectate sunt lăsate la macerat într-o soluție hidroalcoolică atâta timp cât este necesar pentru a extrage aromele. Această etapă poate fi completată prin distilarea maceratului.

În a doua etapă, se prepară o băutură spirtoasă de anason pe bază de alcool agricol, apă și extracte sau distilate de anason și, în mod opțional, zaharoză.

În cea de a treia și ultima etapă, se amestecă produsele obținute în etapele anterioare și se adaugă, în mod opțional, apă, alcool și zahăr, până la atingerea conținutului de alcool și zahăr, precum și a caracteristicilor organoleptice dorite. În această etapă, experiența producătorului este fundamentală, căci pe baza ei se stabilește proporția de extract aromatic produs în prima etapă care este necesară pentru a obține caracteristicile distinctive ale produsului „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

6.   Legătura cu mediul geografic sau cu originea

Această băutură spirtoasă este renumită pe scară largă datorită nivelurilor sale ridicate de producție și de vânzări de-a lungul anilor. Toate acestea pot fi atribuite caracteristicilor sale organoleptice unice: aspectul limpede; culoarea variind între chihlimbariu și verde; aroma intensă, cu o prezență puternică a anasonului; notele perceptibile proaspete, dulci, fructate (portocală și lămâie) și florale. Numeroase surse atestă reputația produsului de-a lungul timpului, de la începuturile sale până în prezent.

Caracterul său tradițional datează din epoca în care a început să fie produs în mănăstiri. Călugării produceau o gamă largă de rachiuri și de băuturi spirtoase pe bază de plante și fructe.

În „posesiones”, cum erau numite marile exploatații din Mallorca, fermierii erau cunoscuți pentru băutura spirtoasă de anason pe bază de plante aromatice locale pe care o produceau.

Producția a fost posibilă datorită numărului mare de distilerii de pe insulă. Este cunoscut faptul că, la sfârșitul secolului al XVIII-lea, în Mallorca existau 177 de distilerii dedicate producției de băuturi spirtoase. Acestea produceau 780 000 de litri de distilate, din care 60 % pentru consumul local. Aceste distilerii au permis obținerea distilatului care a stat la baza fabricării acestei băuturi spirtoase unice.

În plus, cunoștințele extinse ale agricultorilor cu privire la caracteristicile plantelor aromatice de pe insulă le-au permis să le selecționeze pe cele mai potrivite pentru aromatizarea distilatului. Aceasta a dus la crearea produsului ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”.

Reputația produsului este dată de caracteristicile sale organoleptice. Acestea pot fi identificate în mod clar prin aromele diverselor plante specifice insulei Mallorca, în special fenicul, rozmarin, lămâiță, mușețel, lămâie, portocală și roiniță. Utilizarea acestor plante aromatice nu este rezultatul hazardului, ci, dimpotrivă, al observării și cunoașterii plantelor sălbatice de către producători, grație experienței transmise din generație în generație. Producătorii au selecționat cele mai potrivite plante, în proporțiile adecvate, pentru a-i conferi băuturii o aromă și un gust plăcute și caracteristice.

La sfârșitul secolului al XIX-lea, producția și consumul acestei băuturi au crescut ca urmare a deschiderii unor mici unități tradiționale de producție. Unele dintre aceste unități continuă să funcționeze și în prezent.

Începând din secolul al XIX-lea, locuitorii din Mallorca au savurat tradiționalul „Hierbas” cu ocazia tuturor festivităților, reuniunilor de familie și evenimentelor sociale de pe insulă. Studii recente demonstrează popularitatea actuală a produsului. De exemplu, potrivit publicației Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010 [Analiza producției și a introducerii pe piață a produselor cu denumiri de calitate, 2010], elaborată de Institutul pentru calitatea produselor agroalimentare din Insulele Baleare, vânzările au crescut cu 11 % între 2009 și 2010, ajungând la un volum total de vânzări de 1 301 457 de litri.

Această băutură spirtoasă are un caracter tradițional evident. Ar trebui subliniat însă faptul că, potrivit studiului sus-menționat, vânzările au crescut în 2010 în țările UE cu până la 64 % față de anul precedent. Acest lucru dovedește că produsul este deosebit de apreciat de consumatorii europeni.

În prezent acesta se consumă în gospodării, în baruri și în restaurante. În mod tradițional, produsul se bea înainte sau după masă sau la desert. Una dintre cele mai delicioase combinații este un pahar de „Hierbas” cu „buñuelos” [gogoși]. Datorită popularității acestei băuturi, utilizările sale au evoluat, fiind folosită și în cocktailuri, inclusiv în următoarele: „Agua de Mallorca”, care conține „Hierbas” dulce, kiwi și „gaseosa” [apă minerală îndulcită]; „El viento del Teix de Mallorca”, care conține „Hierbas” sec, „Cointreau” și „After Shock” albastru; „Cielo abierto”, care conține „Hierbas” amestec, lapte de cocos și un strop de lichior de cacao, precum și „Ca Nostra”, care conține „Hierbas” sec, „Palo de Mallorca” și „Gin de Mahón”.

Menționăm că această băutură are numeroase utilizări ca ingredient culinar. De exemplu, se utilizează pentru a conserva smochinele uscate și pentru a le conferi o aromă și un gust caracteristice.

Prestigiul băuturii este confirmat de menționarea sa în diverse publicații, cum ar fi Herbes i Remeis Caspolans (Ripoll, Ll. 1985) și Llibre de la Ratafia (Fábrega, J., 2001). De asemenea, ar trebui remarcat faptul că aceasta apare și în publicații internaționale, ceea ce este deosebit de semnificativ, având în vedere că producția actuală este realizată în mod tradițional, de numai șapte producători. Printre exemplele relevante se numără:

| — | Brandl, F, 2003. Brandls Bar Buch, publicată de Matthaes Verlag GmbH, câștigătoare a Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V. |
| --- | --- |

—

Brandl, F, 2003. Brandls Bar Buch, publicată de Matthaes Verlag GmbH, câștigătoare a Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V.

| — | Dominé, A. et al., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, publicată de H.F. Ullmann, care conține o listă a distilatelor care se bucură de cel mai mare succes la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

Dominé, A. et al., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, publicată de H.F. Ullmann, care conține o listă a distilatelor care se bucură de cel mai mare succes la nivel internațional.

În plus, o dovadă indirectă a recunoașterii, a reputației și a prestigiului său este numărul de menționări pe internet. La 3 aprilie 2012, o căutare pe Google a denumirii „Hierbas de Mallorca” a generat aproximativ 96 200 de rezultate. Aceeași căutare în limba catalană, „Herbes de Mallorca”, a generat la 95 000 de rezultate. Rezultatele sunt legate de site-uri precum cele de gastronomie, ghiduri turistice, rețete și articole de presă.

Caracteristici specifice conferite de aria geografică

Influența geografică este reprezentată de condițiile agricole și climatice, precum și de factorul uman. Pe de o parte, condițiile agricole și climatice din Mallorca sunt ideale pentru cultivarea plantelor aromatice precum lămâița, mușețelul, lămâiul, portocalul, rozmarinul, roinița și feniculul. Acestea îi conferă băuturii caracteristicile sale organoleptice. Pe de altă parte, factorul uman, în special experiența producătorilor, este esențial pentru obținerea caracteristicilor unice ale produsului „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”. Deciziile cu privire la proporția plantelor în macerat, precum și la amestecarea extrasului aromatic cu băutura spirtoasă de anason se bazează pe experiența producătorului și pe analiza organoleptică a produsului.

7.   Dispozițiile Uniunii Europene sau dispozițiile naționale/regionale

| — | Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului.

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 716/2013 al Comisiei din 25 iulie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 716/2013 al Comisiei din 25 iulie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase.

| — | Legea nr. 1/1999 din 17 martie 1999 privind statutul producătorilor și industriașilor din sectorul agroalimentar din Insulele Baleare. |
| --- | --- |

—

Legea nr. 1/1999 din 17 martie 1999 privind statutul producătorilor și industriașilor din sectorul agroalimentar din Insulele Baleare.

Producătorii care beneficiază de indicație geografică trebuie să îndeplinească următoarele cerințe.

| (a) | Trebuie să fie înscriși în registrul producătorilor și ambalatorilor de „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”. |
| --- | --- |

(a)

Trebuie să fie înscriși în registrul producătorilor și ambalatorilor de „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”.

| (b) | Îmbutelierea în locul de origine: băutura poate fi introdusă pe piață numai dacă este îmbuteliată în locul de origine. Scopul acestei restricții este de a asigura protecția indicației geografice și justificarea acesteia se întemeiază pe următoarele motive:






  b.1. | Garantarea și protejarea calității produselor și, deci, a reputației indicației geografice. Operatorii își asumă această responsabilitate pe deplin și în mod colectiv, din următoarele motive:






  — | Faptul că ambalarea are loc în aria de producție este esențial pentru a contribui la menținerea caracteristicilor și a calității specifice, fiind echivalent cu încredințarea aplicării și controlului standardelor de ambalare producătorilor și structurii de control. Aceste organisme dețin cunoștințele și competențele necesare, având, de asemenea, un interes fundamental de a păstra reputația dobândită, precum și de a pune în aplicare toate normele privind îmbutelierea și de a asigura respectarea lor. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Îmbutelierea în locul de origine: băutura poate fi introdusă pe piață numai dacă este îmbuteliată în locul de origine. Scopul acestei restricții este de a asigura protecția indicației geografice și justificarea acesteia se întemeiază pe următoarele motive:

b.1.

Garantarea și protejarea calității produselor și, deci, a reputației indicației geografice. Operatorii își asumă această responsabilitate pe deplin și în mod colectiv, din următoarele motive:

—

Faptul că ambalarea are loc în aria de producție este esențial pentru a contribui la menținerea caracteristicilor și a calității specifice, fiind echivalent cu încredințarea aplicării și controlului standardelor de ambalare producătorilor și structurii de control. Aceste organisme dețin cunoștințele și competențele necesare, având, de asemenea, un interes fundamental de a păstra reputația dobândită, precum și de a pune în aplicare toate normele privind îmbutelierea și de a asigura respectarea lor.

| — | Aria de producție este situată pe insula Mallorca. Transportul în vrac către alte zone ar putea implica una sau mai multe traversări pe mare, cu o durată considerabilă. Acest lucru poate reprezenta un risc pentru menținerea calității finale a produsului, deoarece unul dintre factorii esențiali ai calității sale distinctive este aroma specifică. Prin urmare, este esențial să se păstreze aroma dobândită în timpul producției și să se evite prezența aromelor străine. Pentru a se asigura păstrarea caracteristicilor esențiale, îmbutelierea trebuie să aibă loc în locul de origine și să fie efectuată chiar de producători. |
| --- | --- |

—

Aria de producție este situată pe insula Mallorca. Transportul în vrac către alte zone ar putea implica una sau mai multe traversări pe mare, cu o durată considerabilă. Acest lucru poate reprezenta un risc pentru menținerea calității finale a produsului, deoarece unul dintre factorii esențiali ai calității sale distinctive este aroma specifică. Prin urmare, este esențial să se păstreze aroma dobândită în timpul producției și să se evite prezența aromelor străine. Pentru a se asigura păstrarea caracteristicilor esențiale, îmbutelierea trebuie să aibă loc în locul de origine și să fie efectuată chiar de producători.

| — | Simpla coexistență a două procese diferite de îmbuteliere în interiorul sau în afara ariei de producție, cu sau fără un control sistematic, ar putea reduce încrederea de care se bucură această indicație geografică în rândul consumatorilor; aceștia pot fi siguri că toate etapele – producția și ambalarea – se realizează sub controlul și responsabilitatea grupului protejat de această indicație geografică. |
| --- | --- |

—

Simpla coexistență a două procese diferite de îmbuteliere în interiorul sau în afara ariei de producție, cu sau fără un control sistematic, ar putea reduce încrederea de care se bucură această indicație geografică în rândul consumatorilor; aceștia pot fi siguri că toate etapele – producția și ambalarea – se realizează sub controlul și responsabilitatea grupului protejat de această indicație geografică.

| b.2. | Garantarea trasabilității și asigurarea controlului:
  Autorizarea ambalării în afara ariei delimitate ar compromite garanția originii produsului vizat. |
| --- | --- |

b.2.

Garantarea trasabilității și asigurarea controlului:

Autorizarea ambalării în afara ariei delimitate ar compromite garanția originii produsului vizat.

| (c) | Produsul vizat este prezentat în ambalaje transparente, cu o capacitate maximă de trei litri. În situații excepționale, pot fi utilizate și alte tipuri de ambalaje, dacă sunt autorizate în prealabil de autoritatea competentă. Ambalajul poate să conțină plante aromatice în curs de macerare. |
| --- | --- |

(c)

Produsul vizat este prezentat în ambalaje transparente, cu o capacitate maximă de trei litri. În situații excepționale, pot fi utilizate și alte tipuri de ambalaje, dacă sunt autorizate în prealabil de autoritatea competentă. Ambalajul poate să conțină plante aromatice în curs de macerare.

8.   Solicitantul

| Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca |
| --- |
| Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3. |
| Polígon Son Rossinyol |
| 07009 Palma de Mallorca – Illes Balears (Spania) |

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca

Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3.

Polígon Son Rossinyol

07009 Palma de Mallorca – Illes Balears (Spania)

9.   Norme specifice privind etichetarea

Norme specifice privind etichetarea: produsul care face obiectul indicației geografice trebuie să includă pe etichetă următoarele elemente:

| 1. | Denumirea „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”, cu litere de cel puțin 2 mm înălțime. Opțional, aceasta poate fi urmată de unul dintre cele trei tipuri descrise în secțiunea 3.3. |
| --- | --- |

1.

Denumirea „Hierbas de Mallorca”/„Herbes de Mallorca”, cu litere de cel puțin 2 mm înălțime. Opțional, aceasta poate fi urmată de unul dintre cele trei tipuri descrise în secțiunea 3.3.

| 2. | Unul dintre următoarele două logouri: opțiunea A, în culori, sau opțiunea B, în alb și negru. | |
| --- | --- | --- |
| Opțiunea A | Opțiunea B |

2.

Unul dintre următoarele două logouri: opțiunea A, în culori, sau opțiunea B, în alb și negru.

Image 1

Image 2

Opțiunea A

Opțiunea B

| 3. | Un număr de control alfanumeric. |
| --- | --- |

3.

Un număr de control alfanumeric.

---

(1)  JO L 39, 13.2.2008, p. 16.

(2)  JO L 130, 17.5.2019, p. 1.

---

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/11

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 172/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Duna-Tisza-közi”

Numărul de referință PGI-HU-A1342-AM02

Data comunicării: 14.2.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Modificarea tăriei alcoolice dobândite minime la 4,5 % v/v

| (a) | Secțiunile modificate din caietul de sarcini al produsului:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile modificate din caietul de sarcini al produsului:

—

II. Descrierea vinurilor

| — | VII. Legătura cu arealul geografic |
| --- | --- |

—

VII. Legătura cu arealul geografic

| (b) | Secțiuni modificate din documentul unic:






  — | Descrierea vinului (vinurilor) |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiuni modificate din documentul unic:

—

Descrierea vinului (vinurilor)

| — | Legătura cu arealul geografic |
| --- | --- |

—

Legătura cu arealul geografic

| (c) | Există cerere pe piață pentru vinuri cu tărie alcoolică mai redusă, cu o structură lejeră și cu conținut de zaharuri reziduale. Caracteristicile organoleptice ale produselor cu tărie alcoolică dobândită relativ scăzută și cu un conținut de zaharuri reziduale îndeplinesc cerințele din caietul de sarcini. |
| --- | --- |

(c)

Există cerere pe piață pentru vinuri cu tărie alcoolică mai redusă, cu o structură lejeră și cu conținut de zaharuri reziduale. Caracteristicile organoleptice ale produselor cu tărie alcoolică dobândită relativ scăzută și cu un conținut de zaharuri reziduale îndeplinesc cerințele din caietul de sarcini.

2.   Modificări ale normelor generale privind indicațiile

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare – Norme privind indicațiile |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare – Norme privind indicațiile

| (c) | Considerăm că denumirea soiului ar trebui să iasă în evidență și să fie lizibilă în mod clar pe etichetele vinurilor cu indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi”, fără a fi nedistinctivă și fără a supraaglomera eticheta. |
| --- | --- |

(c)

Considerăm că denumirea soiului ar trebui să iasă în evidență și să fie lizibilă în mod clar pe etichetele vinurilor cu indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi”, fără a fi nedistinctivă și fără a supraaglomera eticheta.

3.   Creșterea randamentului maxim per hectar la 160 hl/ha

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | V. Randamente maxime |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

V. Randamente maxime

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Randamente maxime |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Randamente maxime

| (c) | Programul de restructurare din ultimii ani a modificat în mod semnificativ structura plantațiilor viticole din arealul de producție. În prezent, producătorii dispun de plantații viticole mult mai eficiente, ai căror struguri, care prezintă același nivel de calitate ca înainte, oferă producții mai mari. Și produsele vitivinicole care beneficiază de reputația indicației geografice „Duna-Tisza-közi” pot fi produse la aceste niveluri ale randamentului. |
| --- | --- |

(c)

Programul de restructurare din ultimii ani a modificat în mod semnificativ structura plantațiilor viticole din arealul de producție. În prezent, producătorii dispun de plantații viticole mult mai eficiente, ai căror struguri, care prezintă același nivel de calitate ca înainte, oferă producții mai mari. Și produsele vitivinicole care beneficiază de reputația indicației geografice „Duna-Tisza-közi” pot fi produse la aceste niveluri ale randamentului.

4.   Posibilitatea de a produce vin alb din soiurile Mátrai muskotály și Vértes csillaga

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | VI. Soiurile de struguri autorizate |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

VI. Soiurile de struguri autorizate

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Soiul/Soiurile de struguri de vin principal/principale |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Soiul/Soiurile de struguri de vin principal/principale

| (c) | Din soiurile de struguri Mátrai muskotály și Vértes csillaga se pot obține vinuri de înaltă calitate. Strugurii din aceste soiuri neclasificate au fost exploatați în principal de producătorii locali sub formă de must. Permiterea utilizării indicației geografice protejate „Duna-Tisza-közi” consolidează într-o măsură mai mare reputația acestor vinuri. |
| --- | --- |

(c)

Din soiurile de struguri Mátrai muskotály și Vértes csillaga se pot obține vinuri de înaltă calitate. Strugurii din aceste soiuri neclasificate au fost exploatați în principal de producătorii locali sub formă de must. Permiterea utilizării indicației geografice protejate „Duna-Tisza-közi” consolidează într-o măsură mai mare reputația acestor vinuri.

5.   Posibilitatea de a produce vin roșu din soiul Syrah

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | VI. Soiurile de struguri autorizate |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

VI. Soiurile de struguri autorizate

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Soiul/Soiurile de struguri de vin principal/principale |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Soiul/Soiurile de struguri de vin principal/principale

| (c) | Soiul Syrah a fost plantat în regiunea interfluviului Dunăre-Tisa în ultimii ani. Din strugurii din acest soi se produce vin de înaltă calitate. Prin utilizarea indicației geografice protejate „Duna-Tisza-közi” se permite ca vinul să fie comercializat cu o indicație a locului său de origine. |
| --- | --- |

(c)

Soiul Syrah a fost plantat în regiunea interfluviului Dunăre-Tisa în ultimii ani. Din strugurii din acest soi se produce vin de înaltă calitate. Prin utilizarea indicației geografice protejate „Duna-Tisza-közi” se permite ca vinul să fie comercializat cu o indicație a locului său de origine.

6.   Extinderea arealului de producție în afara arealului delimitat

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare – Producția în afara arealului de producție delimitat |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare – Producția în afara arealului de producție delimitat

| (c) | Din motive legate de competitivitate și pentru a crește oportunitățile de utilizare a strugurilor cultivați aici, este oportună extinderea producției în afara arealului delimitat la întregul areal permis de norme. Acest areal oferă aceleași condiții de prelucrare precum cele aplicabile în arealul de producție actual acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi”. |
| --- | --- |

(c)

Din motive legate de competitivitate și pentru a crește oportunitățile de utilizare a strugurilor cultivați aici, este oportună extinderea producției în afara arealului delimitat la întregul areal permis de norme. Acest areal oferă aceleași condiții de prelucrare precum cele aplicabile în arealul de producție actual acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi”.

7.   Extinderea soiurilor care pot fi utilizate pentru a produce vinurile Muskotály [Muscat]

| (a) | Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunea modificată din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea modificată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare – Norme privind utilizarea anumitor mențiuni |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea modificată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare – Norme privind utilizarea anumitor mențiuni

| (c) | În conformitate cu reglementările naționale, Csabagyöngye, Mátrai muskotály și Zefir sunt clasificate în categoria soiurilor Muscat, prin urmare, utilizarea soiului a fost clarificată. |
| --- | --- |

(c)

În conformitate cu reglementările naționale, Csabagyöngye, Mátrai muskotály și Zefir sunt clasificate în categoria soiurilor Muscat, prin urmare, utilizarea soiului a fost clarificată.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Duna-Tisza-közi

2.   Tipul de indicație geografică

IGP – indicație geografică protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului/vinurilor

Vinuri albe cu denumire de soi și obținute prin cupaj

Vinurile cu denumire de soi, vioaie și proaspete, au o persistență a gustului de intensitate medie, arome fructate și florale și gusturi tipice soiului utilizat. Vin sec, demisec, demidulce sau dulce.

| (*) | Conținutul maxim total de dioxid de sulf corespunde valorilor-limită stabilite în legislația UE. |
| --- | --- |

(*)

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | 8 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 4,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 g/l, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 16,67 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

8

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

4,5

Aciditatea totală minimă

3,5 g/l, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

16,67

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vinurile roze cu denumire de soi și obținute prin cupaj

Vinuri lejere și proaspete cu o aciditate intensă, produse din struguri roșii, cu arome și gusturi fructate, vioaie și proaspete (de zmeură, piersică, vișină, coacăză neagră, căpșună etc.) și, ocazional, cu arome florale. Vin sec, demisec, demidulce sau dulce.

| (*) | Conținutul maxim total de dioxid de sulf corespunde valorilor-limită stabilite în legislația UE. |
| --- | --- |

(*)

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | 8 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 4,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 g/l, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 13,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

8

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

4,5

Aciditatea totală minimă

3,5 g/l, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

13,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vinuri Siller cu denumire de soi și obținute prin cupaj

Vinurile cu denumire de soi prezintă arome și gusturi tipice soiului utilizat și o aciditate potrivită; vinurile obținute prin cupaj au un caracter care reflectă proporțiile soiurilor utilizate; acestea sunt vinuri corpolente, cu taninuri moderate. Vin sec, demisec, demidulce sau dulce.

| (*) | Conținutul maxim total de dioxid de sulf corespunde valorilor-limită stabilite în legislația UE. |
| --- | --- |

(*)

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | 8 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 4,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 g/l, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

8

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

4,5

Aciditatea totală minimă

3,5 g/l, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

Vinuri roșii cu denumire de soi și obținute prin cupaj

Vinurile roșii cu denumire de soi au arome și gusturi tipice soiului utilizat și o aciditate potrivită; vinurile obținute prin cupaj au un conținut de taninuri care reflectă proporțiile soiurilor utilizate, un gust onctuos și prezintă corpolență; aceste vinuri au arome fructate (vișină, zmeură, nucă, coacăză neagră etc.), de condimente (scorțișoară, vanilie), de ciocolată și de tutun; vinurile pot fi seci, demiseci, demidulci sau dulci.

| (*) | Conținutul maxim total de dioxid de sulf corespunde valorilor-limită stabilite în legislația UE. |
| --- | --- |

(*)

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) | 8 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) | 4,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 g/l, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume)

8

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume)

4,5

Aciditatea totală minimă

3,5 g/l, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice esențiale

Norme privind conducerea viței-de-vie:

Practica de cultivare

| 1. | Norme privind conducerea viței-de-vie:






  (a) | În cazul plantațiilor viticole existente, plantate înainte de 1 ianuarie 2012, vinurile care poartă indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” pot fi produse din struguri obținuți din plantația viticolă, atât timp cât aceasta se află în exploatare, indiferent de metoda de conducere a viței-de-vie sau de densitatea de plantare a plantației viticole. |
| --- | --- | --- |

1.

Norme privind conducerea viței-de-vie:

(a)

În cazul plantațiilor viticole existente, plantate înainte de 1 ianuarie 2012, vinurile care poartă indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” pot fi produse din struguri obținuți din plantația viticolă, atât timp cât aceasta se află în exploatare, indiferent de metoda de conducere a viței-de-vie sau de densitatea de plantare a plantației viticole.

| (b) | În cazul plantațiilor viticole înființate după 1 ianuarie 2012, produsele care poartă indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” pot fi produse doar din strugurii obținuți din plantațiile viticole care au fost plantate prin utilizarea următoarelor metode de conducere a viței-de-vie:






  (i) | Conducere în coroană |
| --- | --- | --- |

(b)

În cazul plantațiilor viticole înființate după 1 ianuarie 2012, produsele care poartă indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” pot fi produse doar din strugurii obținuți din plantațiile viticole care au fost plantate prin utilizarea următoarelor metode de conducere a viței-de-vie:

(i)

Conducere în coroană

| (ii) | Conducere în umbrelă |
| --- | --- |

(ii)

Conducere în umbrelă

| (iii) | Conducere Moser și Moser îmbunătățită |
| --- | --- |

(iii)

Conducere Moser și Moser îmbunătățită

| (iv) | Conducere în perdea simplă |
| --- | --- |

(iv)

Conducere în perdea simplă

| (v) | Conducere Sylvoz |
| --- | --- |

(v)

Conducere Sylvoz

Norme privind densitatea viței-de-vie în plantația viticolă

Practica de cultivare

| (a) | Pentru plantațiile viticole înființate după 1 ianuarie 2012, densitatea de plantare trebuie să fie de cel puțin 3 300 de plante de viță-de-vie per hectar. |
| --- | --- |

(a)

Pentru plantațiile viticole înființate după 1 ianuarie 2012, densitatea de plantare trebuie să fie de cel puțin 3 300 de plante de viță-de-vie per hectar.

| (b) | Distanța dintre rânduri și dintre plantele de viță-de-vie trebuie stabilită ținând cont de o distanță egală între rânduri și plante și prin utilizarea unor sisteme de plantare de tipul rânduri duble și/sau vițe duble. Distanța dintre rânduri trebuie să fie de cel puțin 1,00 m, dar nu mai mare de 3,60 m, iar distanța dintre plantele de viță-de-vie trebuie să fie de cel puțin 0,60 m, dar nu mai mare de 1,20 m. În cazul vițelor jumelate, factorul determinant este distanța medie dintre vițe. |
| --- | --- |

(b)

Distanța dintre rânduri și dintre plantele de viță-de-vie trebuie stabilită ținând cont de o distanță egală între rânduri și plante și prin utilizarea unor sisteme de plantare de tipul rânduri duble și/sau vițe duble. Distanța dintre rânduri trebuie să fie de cel puțin 1,00 m, dar nu mai mare de 3,60 m, iar distanța dintre plantele de viță-de-vie trebuie să fie de cel puțin 0,60 m, dar nu mai mare de 1,20 m. În cazul vițelor jumelate, factorul determinant este distanța medie dintre vițe.

| (c) | Adaptarea producției finale necesare pentru realizarea obiectivelor de producție trebuie să se realizeze prin controlul ciorchinilor, după cum este necesar, în timpul perioadei de vegetație. |
| --- | --- |

(c)

Adaptarea producției finale necesare pentru realizarea obiectivelor de producție trebuie să se realizeze prin controlul ciorchinilor, după cum este necesar, în timpul perioadei de vegetație.

Conținutul minim de zahăr al strugurilor

Practica de cultivare

Conținutul natural minim de zaharuri al strugurilor [în grade ale sistemului maghiar de măsură pentru must (MM°), la 17,5 °C]:

| 1. | Vinuri albe cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43 |
| --- | --- |

1.

Vinuri albe cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43

| 2. | Vinuri roze cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43 |
| --- | --- |

2.

Vinuri roze cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43

| 3. | Vinuri Siller cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43 |
| --- | --- |

3.

Vinuri Siller cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43

| 4. | Vinuri roșii cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43 |
| --- | --- |

4.

Vinuri roșii cu denumire de soi și obținute prin cupaj 13,43

Tăria alcoolică potențială minimă a strugurilor (% vol.) la 20 °C:

| 1. | Vinuri albe cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00 |
| --- | --- |

1.

Vinuri albe cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00

| 2. | Vinuri roze cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00 |
| --- | --- |

2.

Vinuri roze cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00

| 3. | Vinuri Siller cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00 |
| --- | --- |

3.

Vinuri Siller cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00

| 4. | Vinuri roșii cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00 |
| --- | --- |

4.

Vinuri roșii cu denumire de soi și obținute prin cupaj 8,00

(b)   Randamente maxime

Vin

160 hl/ha

Struguri de vin

24 000 kg de struguri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealele județelor Bács-Kiskun, Csongrád, Jász-Nagykun-Szolnok și Pest care sunt clasificate ca făcând parte din clasele I și II potrivit cadastrului viticol din regiunile producătoare de vin.

7.   Soiurile principale de struguri de vin

| | Tramini – Traminer |
| --- | --- |

Tramini – Traminer

| | Syrah – Serine noir |
| --- | --- |

Syrah – Serine noir

| | Syrah – Marsanne noir |
| --- | --- |

Syrah – Marsanne noir

| | Kadarka – Jenei fekete |
| --- | --- |

Kadarka – Jenei fekete

| | Hamburgi muskotály – Muscat de Hamburg |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – Muscat de Hamburg

| | Pozsonyi fehér – Czétényi fehér |
| --- | --- |

Pozsonyi fehér – Czétényi fehér

| | Kékoportó – Portugizer |
| --- | --- |

Kékoportó – Portugizer

| | Kövidinka – A dinka crvena |
| --- | --- |

Kövidinka – A dinka crvena

| | Pinot noir – Kék rulandi |
| --- | --- |

Pinot noir – Kék rulandi

| | Furmint – Zapfner |
| --- | --- |

Furmint – Zapfner

| | Furmint – Posipel |
| --- | --- |

Furmint – Posipel

| | Furmint – Som |
| --- | --- |

Furmint – Som

| | Tramini – Roter traminer |
| --- | --- |

Tramini – Roter traminer

| | Cabernet franc – Carbonet |
| --- | --- |

Cabernet franc – Carbonet

| | Zalagyöngye |
| --- | --- |

Zalagyöngye

| | Nektár |
| --- | --- |

Nektár

| | Tramini – Savagnin rose |
| --- | --- |

Tramini – Savagnin rose

| | Furmint bianco |
| --- | --- |

Furmint bianco

| | Chardonnay – Kereklevelű |
| --- | --- |

Chardonnay – Kereklevelű

| | Medina |
| --- | --- |

Medina

| | Aletta |
| --- | --- |

Aletta

| | Csabagyöngye – Perle di csaba |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Perle di csaba

| | Olasz rizling – Grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – Grasevina

| | Kékfrankos – Blaufränkisch |
| --- | --- |

Kékfrankos – Blaufränkisch

| | Királyleányka – Galbenă de Ardeal |
| --- | --- |

Királyleányka – Galbenă de Ardeal

| | Szürkebarát – Pinot gris |
| --- | --- |

Szürkebarát – Pinot gris

| | Kunleány |
| --- | --- |

Kunleány

| | Csabagyöngye – Pearl of csaba |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Pearl of csaba

| | Sauvignon – Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon – Sauvignon blanc

| | Rozália |
| --- | --- |

Rozália

| | Ezerfürtű |
| --- | --- |

Ezerfürtű

| | Kékoportó – Portugais bleu |
| --- | --- |

Kékoportó – Portugais bleu

| | Kadarka – Kadarka negra |
| --- | --- |

Kadarka – Kadarka negra

| | Tramini – Gewürtztraminer |
| --- | --- |

Tramini – Gewürtztraminer

| | Pinot noir – Kisburgundi kék |
| --- | --- |

Pinot noir – Kisburgundi kék

| | Pátria |
| --- | --- |

Pátria

| | Pinot noir – Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot noir – Spätburgunder

| | Zöld veltelíni – Zöldveltelíni |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – Zöldveltelíni

| | Kerner |
| --- | --- |

Kerner

| | Arany sárfehér – Huszár szőlő |
| --- | --- |

Arany sárfehér – Huszár szőlő

| | Szürkebarát – Pinot grigio |
| --- | --- |

Szürkebarát – Pinot grigio

| | Kövidinka – Steinschiller |
| --- | --- |

Kövidinka – Steinschiller

| | Tramini – Traminer rosso |
| --- | --- |

Tramini – Traminer rosso

| | Gyöngyrizling |
| --- | --- |

Gyöngyrizling

| | Pinot noir – Pino csernüj |
| --- | --- |

Pinot noir – Pino csernüj

| | Rizlingszilváni – Rivaner |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – Rivaner

| | Tramini – Tramin cervené |
| --- | --- |

Tramini – Tramin cervené

| | Csabagyöngye – Perla di csaba |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Perla di csaba

| | Irsai olivér – Irsai |
| --- | --- |

Irsai olivér – Irsai

| | Chardonnay – Chardonnay blanc |
| --- | --- |

Chardonnay – Chardonnay blanc

| | Hamburgi muskotály – Muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – Muszkat gamburgszkij

| | Hárslevelű – Garszleveljü |
| --- | --- |

Hárslevelű – Garszleveljü

| | Ezerjó – Tausendachtgute |
| --- | --- |

Ezerjó – Tausendachtgute

| | Királyleányka – Erdei sárga |
| --- | --- |

Királyleányka – Erdei sárga

| | Kékoportó – Portugalske modré |
| --- | --- |

Kékoportó – Portugalske modré

| | Rajnai rizling – Rheinriesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Rheinriesling

| | Királyleányka – Little princess |
| --- | --- |

Királyleányka – Little princess

| | Bíbor kadarka |
| --- | --- |

Bíbor kadarka

| | Hárslevelű – Feuilles de tilleul |
| --- | --- |

Hárslevelű – Feuilles de tilleul

| | Cabernet franc – Gros vidur |
| --- | --- |

Cabernet franc – Gros vidur

| | Királyleányka – Königstochter |
| --- | --- |

Királyleányka – Königstochter

| | Hamburgi muskotály – Muscat de Hambourg |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – Muscat de Hambourg

| | Ottonel muskotály – Muskat ottonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – Muskat ottonel

| | Kadarka – Törökszőlő |
| --- | --- |

Kadarka – Törökszőlő

| | Rajnai rizling – Weisser riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Weisser riesling

| | Kövidinka – A ruzsica |
| --- | --- |

Kövidinka – A ruzsica

| | Pinot blanc – Pinot beluj |
| --- | --- |

Pinot blanc – Pinot beluj

| | Zengő |
| --- | --- |

Zengő

| | Hamburgi muskotály – Miszket hamburgszki |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – Miszket hamburgszki

| | Cabernet sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon

| | Pelso |
| --- | --- |

Pelso

| | Chardonnay – Ronci bilé |
| --- | --- |

Chardonnay – Ronci bilé

| | Szürkebarát – Grauburgunder |
| --- | --- |

Szürkebarát – Grauburgunder

| | Franc – Carmenet |
| --- | --- |

Franc – Carmenet

| | Kékfrankos – Limberger |
| --- | --- |

Kékfrankos – Limberger

| | Ezerjó – Trummertraube |
| --- | --- |

Ezerjó – Trummertraube

| | Hamburgi muskotály – Moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

Hamburgi muskotály – Moscato d’Amburgo

| | Ezerjó – Tausendgute |
| --- | --- |

Ezerjó – Tausendgute

| | Arany sárfehér – Német dinka |
| --- | --- |

Arany sárfehér – Német dinka

| | Olasz rizling – Riesling italien |
| --- | --- |

Olasz rizling – Riesling italien

| | Bianca |
| --- | --- |

Bianca

| | Generosa |
| --- | --- |

Generosa

| | Pölöskei muskotály |
| --- | --- |

Pölöskei muskotály

| | Blauburger |
| --- | --- |

Blauburger

| | Syrah – Sirac |
| --- | --- |

Syrah – Sirac

| | Chardonnay – Morillon blanc |
| --- | --- |

Chardonnay – Morillon blanc

| | Zweigelt – Blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

Zweigelt – Blauer zweigeltrebe

| | Pinot noir – Blauer burgunder |
| --- | --- |

Pinot noir – Blauer burgunder

| | Olasz rizling – Olaszrizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – Olaszrizling

| | Cabernet franc – Gros cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc – Gros cabernet

| | Odysseus |
| --- | --- |

Odysseus

| | Irsai olivér – Zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

Irsai olivér – Zolotisztüj rannüj

| | Kékoportó – Modry portugal |
| --- | --- |

Kékoportó – Modry portugal

| | Alicante boushet |
| --- | --- |

Alicante boushet

| | Chasselas – Weisser gutedel |
| --- | --- |

Chasselas – Weisser gutedel

| | Syrah – Blauer syrah |
| --- | --- |

Syrah – Blauer syrah

| | Királyleányka – Fetească regală |
| --- | --- |

Királyleányka – Fetească regală

| | Sauvignon – Sovinjon |
| --- | --- |

Sauvignon – Sovinjon

| | Pinot noir – Savagnin noir |
| --- | --- |

Pinot noir – Savagnin noir

| | Pinot noir – Pinot cernii |
| --- | --- |

Pinot noir – Pinot cernii

| | Villard blanc |
| --- | --- |

Villard blanc

| | Nero |
| --- | --- |

Nero

| | Olasz rizling – Nemes rizling |
| --- | --- |

Olasz rizling – Nemes rizling

| | Pinot blanc – Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot blanc – Weissburgunder

| | Olasz rizling – Taljanska grasevina |
| --- | --- |

Olasz rizling – Taljanska grasevina

| | Viktória gyöngye |
| --- | --- |

Viktória gyöngye

| | Pinot noir – Pignula |
| --- | --- |

Pinot noir – Pignula

| | Orpheus |
| --- | --- |

Orpheus

| | Sauvignon – Sauvignon bianco |
| --- | --- |

Sauvignon – Sauvignon bianco

| | Duna gyöngye |
| --- | --- |

Duna gyöngye

| | Szürkebarát – Auvergans gris |
| --- | --- |

Szürkebarát – Auvergans gris

| | Irsai olivér – Zolotis |
| --- | --- |

Irsai olivér – Zolotis

| | Rizlingszilváni – Müller thurgau blanc |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – Müller thurgau blanc

| | Rizlingszilváni – Müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – Müller thurgau bijeli

| | Zenit |
| --- | --- |

Zenit

| | Csillám |
| --- | --- |

Csillám

| | Ezerjó – Korponai |
| --- | --- |

Ezerjó – Korponai

| | Rizlingszilváni – Rizvanac |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – Rizvanac

| | Kadarka – Negru moale |
| --- | --- |

Kadarka – Negru moale

| | Chasselas – Chrupka belia |
| --- | --- |

Chasselas – Chrupka belia

| | Pinot noir – Pinot tinto |
| --- | --- |

Pinot noir – Pinot tinto

| | Turán |
| --- | --- |

Turán

| | Irsai olivér – Muskat olivér |
| --- | --- |

Irsai olivér – Muskat olivér

| | Hárslevelű – Lipovina |
| --- | --- |

Hárslevelű – Lipovina

| | Chasselas – Fendant blanc |
| --- | --- |

Chasselas – Fendant blanc

| | Kadarka – Gamza |
| --- | --- |

Kadarka – Gamza

| | Chasselas – Saszla belaja |
| --- | --- |

Chasselas – Saszla belaja

| | Vértes csillaga |
| --- | --- |

Vértes csillaga

| | Chasselas – Fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

Chasselas – Fehér gyöngyszőlő

| | Furmint – Szigeti |
| --- | --- |

Furmint – Szigeti

| | Zöld veltelíni – Grüner muskateller |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – Grüner muskateller

| | Zöld veltelíni – Grüner veltliner |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – Grüner veltliner

| | Csabagyöngye – Zsemcsug szaba |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Zsemcsug szaba

| | Arany sárfehér – Izsáki sárfehér |
| --- | --- |

Arany sárfehér – Izsáki sárfehér

| | Kékfrankos – Moravka |
| --- | --- |

Kékfrankos – Moravka

| | Kármin |
| --- | --- |

Kármin

| | Kékfrankos – Blauer lemberger |
| --- | --- |

Kékfrankos – Blauer lemberger

| | Rajnai rizling – Rhine riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Rhine riesling

| | Cabernet franc – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc – Cabernet

| | Pannon frankos |
| --- | --- |

Pannon frankos

| | Kadarka – Kadar |
| --- | --- |

Kadarka – Kadar

| | Ezerjó – Szadocsina |
| --- | --- |

Ezerjó – Szadocsina

| | Chasselas – Chasselas doré |
| --- | --- |

Chasselas – Chasselas doré

| | Cabernet franc – Kaberne fran |
| --- | --- |

Cabernet franc – Kaberne fran

| | Rajnai rizling – Riesling |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Riesling

| | Zweigelt – Zweigeltrebe |
| --- | --- |

Zweigelt – Zweigeltrebe

| | Arany sárfehér – Fehér dinka |
| --- | --- |

Arany sárfehér – Fehér dinka

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Olasz rizling – Welschrieslig |
| --- | --- |

Olasz rizling – Welschrieslig

| | Csabagyöngye – Vengerskii muskatnii rannüj |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Vengerskii muskatnii rannüj

| | Kadarka -Szkadarka |
| --- | --- |

Kadarka -Szkadarka

| | Királyleányka – Königliche mädchentraube |
| --- | --- |

Királyleányka – Königliche mädchentraube

| | Rajnai rizling – Johannisberger |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Johannisberger

| | Pinot noir – Rulandski modre |
| --- | --- |

Pinot noir – Rulandski modre

| | Kövidinka – A dinka rossa |
| --- | --- |

Kövidinka – A dinka rossa

| | Syrah – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah – Shiraz

| | Rubintos |
| --- | --- |

Rubintos

| | Olasz rizling – Risling vlassky |
| --- | --- |

Olasz rizling – Risling vlassky

| | Chasselas – Fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

Chasselas – Fehér fábiánszőlő

| | Szürkebarát – Ruländer |
| --- | --- |

Szürkebarát – Ruländer

| | Cserszegi Fűszeres |
| --- | --- |

Cserszegi Fűszeres

| | Chasselas – Chasselas dorato |
| --- | --- |

Chasselas – Chasselas dorato

| | Ottonel muskotály – Muscat ottonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – Muscat ottonel

| | Kékoportó – Blauer portugieser |
| --- | --- |

Kékoportó – Blauer portugieser

| | Rizlingszilváni – Müller thurgau |
| --- | --- |

Rizlingszilváni – Müller thurgau

| | Hárslevelű – Lindeblättrige |
| --- | --- |

Hárslevelű – Lindeblättrige

| | Sauvignon – Sauvignon bijeli |
| --- | --- |

Sauvignon – Sauvignon bijeli

| | Zweigelt – Rotburger |
| --- | --- |

Zweigelt – Rotburger

| | Csabagyöngye – Perla czabanska |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Perla czabanska

| | Kadarka – Csetereska |
| --- | --- |

Kadarka – Csetereska

| | Pinot blanc – Fehér burgundi |
| --- | --- |

Pinot blanc – Fehér burgundi

| | Kövidinka – A dinka mala |
| --- | --- |

Kövidinka – A dinka mala

| | Rózsakő |
| --- | --- |

Rózsakő

| | Karát |
| --- | --- |

Karát

| | Pinot noir – Pinot nero |
| --- | --- |

Pinot noir – Pinot nero

| | Ottonel muskotály – Miszket otonel |
| --- | --- |

Ottonel muskotály – Miszket otonel

| | Királyleányka – Dánosi leányka |
| --- | --- |

Királyleányka – Dánosi leányka

| | Kadarka – Fekete budai |
| --- | --- |

Kadarka – Fekete budai

| | Pozsonyi fehér – Czétényi |
| --- | --- |

Pozsonyi fehér – Czétényi

| | Kövidinka – A kamena dinka |
| --- | --- |

Kövidinka – A kamena dinka

| | Kékfrankos – Blauer limberger |
| --- | --- |

Kékfrankos – Blauer limberger

| | Mátrai Muskotály |
| --- | --- |

Mátrai Muskotály

| | Pinot noir – Kék burgundi |
| --- | --- |

Pinot noir – Kék burgundi

| | Pinot blanc – Pinot bianco |
| --- | --- |

Pinot blanc – Pinot bianco

| | Chasselas – Chasselas blanc |
| --- | --- |

Chasselas – Chasselas blanc

| | Furmint – Moslavac bijeli |
| --- | --- |

Furmint – Moslavac bijeli

| | Ezerjó – Kolmreifler |
| --- | --- |

Ezerjó – Kolmreifler

| | Furmint – Mosler |
| --- | --- |

Furmint – Mosler

| | Rajnai rizling – Riesling blanc |
| --- | --- |

Rajnai rizling – Riesling blanc

| | Refrén |
| --- | --- |

Refrén

| | Zöld veltelíni – Veltlinské zelené |
| --- | --- |

Zöld veltelíni – Veltlinské zelené

| | Jubileum 75 |
| --- | --- |

Jubileum 75

| | Csabagyöngye – Perle von csaba |
| --- | --- |

Csabagyöngye – Perle von csaba

| | Szürkebarát – Graumönch |
| --- | --- |

Szürkebarát – Graumönch

| | Arany sárfehér – Izsáki |
| --- | --- |

Arany sárfehér – Izsáki

| | Zefír |
| --- | --- |

Zefír

8.   Descrierea legăturii/legăturilor

Vin – Descrierea arealului delimitat (1)

(a)   Factori naturali și culturali

Arealul acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” este situat în partea centrală a Ungariei. Acesta se regăsește în mare parte într-o zonă din Câmpia Maghiară, delimitată de Dunăre și de râul Tisa, zonă cunoscută sub denumirea interfluviul Dunăre-Tisa (regiunile Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság și Tápióság), precum și în părți ale regiunii Tiszazug și ale județului Csongrád, situate în zona numită „Tiszántúl”. Arealul este conectat cu câteva areale de producție de pe Insula Csepel la nord-vest și cu cele din Dealurile Gödöllő la nord.

Caracteristicile de mediu ale arealului de producție sunt determinate, în principal, de situarea într-o zonă de câmpie: cea mai mare parte a arealului se află la mai puțin de 150 m deasupra nivelului mării. Terenul este plat, cu diferențe de altitudine de cel mult 10-15 m.

Solurile din arealul de producție acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” prezintă variații mici, întrucât cea mai mare parte a arealului se află pe soluri calcaroase și nisipoase. Formarea acestor soluri nisipoase poate fi atribuită în principal Dunării, care a depozitat sedimente nisipoase în interfluviul Dunăre-Tisa pe durata a mii de ani, pe măsură ce s-a deplasat de la est la vest. În general, solurile nisipoase se pot încălzi rapid, ceea ce favorizează coacerea strugurilor.

Pe de altă parte, aceste soluri conțin depozite reduse de nutrienți și o capacitate scăzută de retenție a apei, precum și un conținut redus de minerale. Condițiile climatice din arealul de producție sunt determinate în principal de clima continentală predominantă în Ungaria, care este caracterizată mai ales de veri fierbinți și de ierni reci. Combinația dintre condițiile climatice, situarea într-o zonă de câmpie și altitudinea relativ mică față de nivelul mării conduce la probabilitatea de apariție a înghețurilor atât iarna și primăvara, cât și toamna. Temperatura medie se situează între 10 și 11 °C. Numărul mediu de ore cu soare este de 2 000 de ore pe an. Cantitatea anuală medie de precipitații este de 450-500 mm.

(b)   Factori umani

Datorită dimensiunii sale geografice extinse, arealul de producție deține tradiții bogate de cultivare a viței-de-vie și de producere a vinului. Unele dintre acestea sunt legate de dezvoltarea industriei în Evul Mediu, urmată de reluarea exploatării (stabilizarea) în zonele nisipoase abandonate, după ocupația otomană. Întrucât s-a dovedit că solurile nisipoase conferă imunitate la filoxeră, epidemia nu numai că a lăsat activitățile viticole neatinse, dar le-a și consolidat rolul în mare măsură.

Impactul factorilor umani asupra arealului de producție poate fi observat în domeniile următoare:

| — | dezvoltarea intenționată a unei structuri a soiurilor (cu soiuri tradiționale și noi) potrivite potențialului oferit de condițiile ecologice; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea intenționată a unei structuri a soiurilor (cu soiuri tradiționale și noi) potrivite potențialului oferit de condițiile ecologice;

| — | dezvoltarea tehnicilor de cultură a viței-de-vie și de producție a vinului potrivite condițiilor ecologice și caracteristicilor pieței; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea tehnicilor de cultură a viței-de-vie și de producție a vinului potrivite condițiilor ecologice și caracteristicilor pieței;

| — | dezvoltarea unei structuri de producție și de integrare potrivită condițiilor ecologice și de piață. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei structuri de producție și de integrare potrivită condițiilor ecologice și de piață.

Vin – Descrierea arealului delimitat (2)

| 2. | Descrierea vinurilor
  Vinurile evoluează rapid și sunt în general lejere, cu un caracter mai fin, datorită conținutului lor de acizi relativ scăzut. Unele recolte au un conținut bogat de alcool.
  Vinurile albe și roze au o aromă intensă și un gust bogat. Vinurile Siller și roșii sunt, în general, fructate și relativ lejere, cu o culoare mai puțin intensă, iar taninurile lor se formează rapid.
  Conținutul de minerale al vinurilor este mai scăzut, această caracteristică fiind atribuită solului nisipos. |
| --- | --- |

2.

Descrierea vinurilor

Vinurile evoluează rapid și sunt în general lejere, cu un caracter mai fin, datorită conținutului lor de acizi relativ scăzut. Unele recolte au un conținut bogat de alcool.

Vinurile albe și roze au o aromă intensă și un gust bogat. Vinurile Siller și roșii sunt, în general, fructate și relativ lejere, cu o culoare mai puțin intensă, iar taninurile lor se formează rapid.

Conținutul de minerale al vinurilor este mai scăzut, această caracteristică fiind atribuită solului nisipos.

| 3. | Legătura dintre arealul de producție, factorii umani și produs
  Mediul ecologic, în special solul nisipos, are un impact semnificativ asupra caracteristicilor vinurilor. Vinurile din arealul de producție sunt, în principal, vinuri cu o perioadă de maturare scurtă, pentru consum timpuriu. Mediul ecologic a condus la răspândirea numărului de soiuri bine adaptate (Bianca, Kövidinka, Cserszegi fűszeres etc.).
  Reprezentând puțin sub jumătate din producția totală de struguri din țară, arealul acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” joacă un rol-cheie în sectorul culturii de viță-de-vie și al producției de vin din agricultura maghiară. Pe lângă importanța sa economică, producția vitivinicolă are un rol social semnificativ de jucat în generarea și suplimentarea venitului și în reținerea populației locale. Datorită condițiilor ecologice locale (de exemplu, soluri nisipoase, lipsa precipitațiilor), în această regiune cultura viței-de-vie este una dintre activitățile agricole cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. Efectul de formare a peisajului pe care îl are cultura viței-de-vie contribuie la creșterea atractivității regiunii.
  Plantațiile viticole au fost eficiente în prevenirea disipării nisipurilor în perioadele vântoase, iar vița-de-vie supraviețuiește, în general, mai mult decât alte plante pe solurile cu o capacitate scăzută de retenție a apei. Proporția soiurilor ungurești de struguri autohtone și nou obținute care au fost plantate în aceste plantații viticole – peste 60 % – este cea mai mare din Ungaria. Aceste soiuri reprezintă coloana vertebrală a producției de vin. Există o cerere mai mare decât oricând pentru soiurile de struguri (tolerante și rezistente) dezvoltate din specia Vitis vinifera, bine adaptată la condițiile ecologice locale, precum și pentru soiuri create prin încrucișarea speciei Vitis vinifera cu alte specii Vitis, fiind asigurată astfel profitabilitatea.
  În principal datorită vinurilor Muscat relativ lejere, fructate și aromate din regiune, interfluviul Dunăre-Tisa beneficiază de o reputație solidă în rândul consumatorilor.
  Schimbările stilului de viață au modificat obiceiurile de consum de vin, înregistrându-se o cerere crescută pentru vinuri aromate și proaspete, cu o tărie alcoolică scăzută. Caracteristicile arealului de producție, soiurile cultivate și maturitatea tehnologică a producătorilor de vin au creat o oportunitate de satisfacere a acestei cereri. |
| --- | --- |

3.

Legătura dintre arealul de producție, factorii umani și produs

Mediul ecologic, în special solul nisipos, are un impact semnificativ asupra caracteristicilor vinurilor. Vinurile din arealul de producție sunt, în principal, vinuri cu o perioadă de maturare scurtă, pentru consum timpuriu. Mediul ecologic a condus la răspândirea numărului de soiuri bine adaptate (Bianca, Kövidinka, Cserszegi fűszeres etc.).

Reprezentând puțin sub jumătate din producția totală de struguri din țară, arealul acoperit de indicația geografică protejată „Duna-Tisza-közi” joacă un rol-cheie în sectorul culturii de viță-de-vie și al producției de vin din agricultura maghiară. Pe lângă importanța sa economică, producția vitivinicolă are un rol social semnificativ de jucat în generarea și suplimentarea venitului și în reținerea populației locale. Datorită condițiilor ecologice locale (de exemplu, soluri nisipoase, lipsa precipitațiilor), în această regiune cultura viței-de-vie este una dintre activitățile agricole cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. Efectul de formare a peisajului pe care îl are cultura viței-de-vie contribuie la creșterea atractivității regiunii.

Plantațiile viticole au fost eficiente în prevenirea disipării nisipurilor în perioadele vântoase, iar vița-de-vie supraviețuiește, în general, mai mult decât alte plante pe solurile cu o capacitate scăzută de retenție a apei. Proporția soiurilor ungurești de struguri autohtone și nou obținute care au fost plantate în aceste plantații viticole – peste 60 % – este cea mai mare din Ungaria. Aceste soiuri reprezintă coloana vertebrală a producției de vin. Există o cerere mai mare decât oricând pentru soiurile de struguri (tolerante și rezistente) dezvoltate din specia Vitis vinifera, bine adaptată la condițiile ecologice locale, precum și pentru soiuri create prin încrucișarea speciei Vitis vinifera cu alte specii Vitis, fiind asigurată astfel profitabilitatea.

În principal datorită vinurilor Muscat relativ lejere, fructate și aromate din regiune, interfluviul Dunăre-Tisa beneficiază de o reputație solidă în rândul consumatorilor.

Schimbările stilului de viață au modificat obiceiurile de consum de vin, înregistrându-se o cerere crescută pentru vinuri aromate și proaspete, cu o tărie alcoolică scăzută. Caracteristicile arealului de producție, soiurile cultivate și maturitatea tehnologică a producătorilor de vin au creat o oportunitate de satisfacere a acestei cereri.

9.   Condiții esențiale suplimentare (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Norme privind indicațiile

Cadru juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

| 1. | Mențiunea „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (indicație geografică protejată) poate fi înlocuită cu mențiunea tradițională „tájbor”. |
| --- | --- |

1.

Mențiunea „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (indicație geografică protejată) poate fi înlocuită cu mențiunea tradițională „tájbor”.

Norme privind utilizarea anumitor mențiuni

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

| (i) | „Muskotály” [Muscat]: Vin în care proporția unuia sau a mai multor soiuri de vin dintre soiurile Aletta, Csabagyöngye, Cserszegi fűszeres, Generosa, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Muscat ottonel, Nektár, Pölöskei muskotály, Tramini sau Zefir este de cel puțin 85 %. |
| --- | --- |

(i)

„Muskotály” [Muscat]: Vin în care proporția unuia sau a mai multor soiuri de vin dintre soiurile Aletta, Csabagyöngye, Cserszegi fűszeres, Generosa, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Muscat ottonel, Nektár, Pölöskei muskotály, Tramini sau Zefir este de cel puțin 85 %.

| (ii) | „Primőr” [Vin tânăr]: un vin îmbuteliat în anul recoltării. De asemenea, poate fi utilizată mențiunea sinonimă „újbor” [vin nou]. |
| --- | --- |

(ii)

„Primőr” [Vin tânăr]: un vin îmbuteliat în anul recoltării. De asemenea, poate fi utilizată mențiunea sinonimă „újbor” [vin nou].

Producția în afara arealului de producție delimitat

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

În următoarele teritorii administrative adiacente arealului delimitat:

| | teritoriile administrative ale municipalităților din județele Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád și Tolna și teritoriul administrativ al orașului Budapesta. |
| --- | --- |

teritoriile administrative ale municipalităților din județele Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád și Tolna și teritoriul administrativ al orașului Budapesta.

Link către caietul de sarcini

https://boraszat.kormany.hu/download/6/2d/82000/Duna-Tisza%20k%C3%B6zi%20OFJ_v5.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/22

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 172/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Olio lucano”

Nr. UE: PGI-IT-02458 – 26.4.2019

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Olio lucano”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.5. Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, ulei etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

La momentul ambalării, produsul „Olio lucano” IGP trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| (a) | Evaluare chimico-fizică







  — | aciditate (exprimată în acid oleic): maximum 0,6 %;
  indice de peroxid: maximum 12 mEq O2/kg; |
| --- | --- | --- |

(a)

Evaluare chimico-fizică

—

aciditate (exprimată în acid oleic): maximum 0,6 %;

indice de peroxid: maximum 12 mEq O2/kg;

| (b) | Evaluare organoleptică







  Atribut | Mediană |
| --- | --- | --- |
| Fructat de măsline | 2-7 |
| Amar | 2-7 |
| Picant | 2-7 |
| Iarbă și/sau tomată și/sau anghinare și/sau migdală și/sau măr | 0-6 |

(b)

Evaluare organoleptică

Atribut

Mediană

Fructat de măsline

2-7

Amar

2-7

Picant

2-7

Iarbă și/sau tomată și/sau anghinare și/sau migdală și/sau măr

0-6

Produsul „Olio lucano” IGP prezintă următoarele caracteristici: culoare care variază de la verde la galben, atribut fructat mediu, atribut amar mediu și atribut picant mediu, cu eventuale note aromatice de iarbă proaspătă, anghinare, tomată, migdală și măr. Armonia dintre notele olfactive și gustative este o caracteristică specifică tipică a acestui ulei.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Uleiul de măsline extravirgin „Olio lucano” trebuie să fie obținut din cultivarele indicate în cele ce urmează și din cultivarele sinonime, individual sau împreună:

Acerenza, Ogliarola del Vulture (sinonime: Ripolese sau Rapollese, Ogliarola di Melfi, Nostrale), Ogliarola del Bradano (sinonime: Comune, Ogliarola), Maiatica (sinonime: Oliva di Ferrandina, Pasola), Nociara, Ghiannara, Augellina, Justa, Cornacchiola, Romanella, Carpinegna, Faresana, Sammartinengna, Spinoso, Cannellina, Cima di Melfi, Fasolina, Fasolona, Lardaia, Olivo da mensa, Orazio, Palmarola, Provenzale, Racioppa, Roma, Rotondella, Russulella, Scarpetta, Tarantina, Coratina, Frantoio, Leccino. Printre acestea se pot număra și alte cultivare, în proporție de maximum 20 %.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției (cultivarea, recoltarea și obținerea uleiului) trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Este permisă utilizarea, conformă cu realitatea, a numelor, a denumirilor comerciale și a mărcilor private, cu condiția ca acestea să nu aibă un sens laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. Referirea la ambalarea în cadrul exploatației cultivatoare de măslini, al asociației de exploatații cultivatoare de măslini sau al întreprinderii aflate în aria de producție este permisă doar dacă ambalarea s-a efectuat în însăși exploatația respectivă.

Este interzisă utilizarea altor indicații geografice. Denumirea „Olio lucano” trebuie imprimată pe etichetă cu caractere clare și indelebile, astfel încât să poată fi clar deosebită de toate celelalte mențiuni de pe etichetă.

Eticheta trebuie să conțină logoul „Olio lucano” IGP indicat mai jos, format dintr-o amforă stilizată cu 4 linii curbate transversale oblice. Amfora este recipientul de lut ars folosit în antichitate pentru transportul uleiului. Liniile curbate care ornează amfora formează un model spiralat și amintesc de formele trunchiurilor măslinilor seculari, cu răsucirea lor caracteristică. Sunt 4 curbe, ca cele 4 linii din stema regiunii Basilicata, acestea reprezentând principalele 4 râuri care străbat regiunea: Bradano, Basento, Agri și Sinni.

Sub semnul grafic figurează denumirea „olio lucano”, cu caractere minuscule Mockup Bold, precum și mențiunea „Indicazione Geografica Protetta”. Pe ambalaje, logoul poate figura inclusiv în relief.

Image 3

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a uleiului „Olio lucano” IGP coincide cu întregul teritoriu administrativ al regiunii Basilicata.

5.   Legătura cu aria geografică

Cererea de recunoaștere se bazează pe reputația de care se bucură „Olio lucano” datorită caracteristicilor sale specifice.

Legătura produsului „Olio lucano” cu mediul este bazată pe factori geografici, pedoclimatici, agronomici, tehnologici și istorico-sociali, comuni și specifici pentru zona geografică delimitată, care contribuie la determinarea caracteristicilor chimico-fizice și organoleptice descrise la punctul 3.2.

Denumirea sub care este cunoscut produsul atât în comerț, cât și în limbajul comun, „Olio lucano”, derivă din istoria numelui ariei geografice delimitate. Teritoriul actualei regiuni Basilicata coincide, de fapt, parțial, cu teritoriul mai vast care în epoca preromană (secolele V-IV î.H.) se numea Lucania și era locuit de lucani, unul dintre popoarele italice. În prezent, în limbajul comun, denumirile Basilicata și Lucania sunt utilizate ca echivalente, fapt care justifică folosirea adjectivului „lucano” pentru a identifica un lucru sau o persoană care provine din regiunea Basilicata.

Teritoriul acestei regiuni, pe care măslinul este bine răspândit, este delimitat în mod natural de Massiccio del Pollino, de Murge, de râul Ofanto, de Marea Ionică și de Marea Tireniană. Caracteristica distinctivă a acestui mediu este prezența mai multor râuri ale căror maluri deluroase găzduiesc livezi de măslini. În numeroasele și micile comune din Basilicata, care din motive istorice sunt cocoțate pe vârfurile formelor de relief, livezile de măslini sunt concentrate mai ales în imediata apropiere a satelor, iar numeroasele mori pentru ulei (aproximativ 150 de mori active în cele 131 de comune ale regiunii) permit desfășurarea rapidă a operațiunilor de măcinare.

Particularitatea structurală a cultivării măslinilor în Basilicata este faptul că se cultivă pe dealuri, de către exploatații mici: 83 % dintre livezile de măslini se află în zone de deal și de munte, iar suprafața agricolă medie utilizată de fiecare exploatație pentru cultivarea măslinilor este puțin mai mică de un hectar. În aceste zone interioare, se cultivă fără irigații, pe terenuri în pantă expuse eroziunii. În trecut, potrivit practicilor de cultivare tradiționale din toate zonele de cultivare, măslinilor le-au fost alocate terenurile cele mai marginale și mai puțin fertile. În aceste medii, măslinul este adesea singurul arbore care poate fi cultivat și îndeplinește un rol social, de mediu și peisagistic foarte important.

Basilicata se încadrează în regiunea meteorologică central-mediteraneeană și între izotermele anuale de 16-17 °C și are o climă tipic mediteraneeană, caracterizată de veri calde și precipitații concentrate în timpul iernii. O caracteristică climatică comună a întregului teritoriu este ariditatea de la sfârșitul primăverii și din timpul verii, care este întotdeauna prezentă, chiar dacă indicele de ariditate (precipitații anuale/temperatură medie anuală) variază întrucâtva, în funcție de altitudine și de temperatura perioadei.

În Basilicata, măslinul are origini străvechi. Cu ocazia unor săpături arheologice coordonate de profesorul Carter de la Universitatea din Austin (Texas), la Pantanello di Metaponto au fost descoperite bucăți de lemn, măsline, frunze și sâmburi datând din secolul al VI-lea î.H. Colonizatorii greci au introdus în antica Lucanie cultivare care s-au adaptat la mediu, precum Maiatica, și care nu se găsesc în alte locuri. De altfel, patrimoniul cultivarelor s-a îmbogățit mereu, de-a lungul secolelor, grație muncii numeroaselor comunități monastice prezente pe întregul teritoriu al regiunii (Matera, Monticchio, Banzi, Acerenza, Montescaglioso) și grație schimburilor dintre comunitățile respective. Un exemplu în acest sens este apropierea genetică dintre cultivarul Frantoio și grupul cultivarelor Ogliarola descrise în Basilicata. În prezent, din panorama cultivarelor din aria geografică delimitată fac parte cultivare specifice, precum Coratina, Leccino, Frantoio și Ogliarole, răspândite pe toate suprafețele pe care se cultivă măslini. Împreună cu numeroasele cultivare locale, această situație contribuie la determinarea caracteristicilor specifice și tipice ale produsului „Olio lucano”.

Grație efectului simultan al factorilor umani și geografici descriși, în special datorită însușirilor pedoclimatice ale mediului de cultivare deluros și compoziției patrimoniului de soiuri din aria geografică delimitată, caracteristicile specifice, tipice și distinctive ale produsului „Olio lucano” IGP sunt intensitatea medie a parametrilor organoleptici și armonia între notele olfactive și cele gustative.

Uleiul cu această particularitate produs în Basilicata se bucură de faimă sub numele de „Olio lucano”, reputația sa fiind confirmată de numeroase premii obținute la concursuri naționale și internaționale și de mențiunile în ghidurile sectoriale ale diverselor uleiuri din Lucania („lucani”) care prezintă caracteristicile descrise mai sus.

În ultimele trei decenii, începând cu sfârșitul anilor ’80, este bine documentată utilizarea denumirii „Olio lucano” în comerț, în limbajul comun și în publicațiile științifice (Lupoli, 1989).

În comerț, pe lângă utilizarea denumirii „Olio lucano” pentru a identifica în mod direct produsul (de exemplu, pe etichetele exploatației Lettieri din Laurenzana – PZ, 1993), există diverse cazuri documentate de utilizare a adjectivului „lucano” sau a denumirii „Lucania” atât pe etichetă (de exemplu, „Colli lucani”, „Bontà della Lucania”, „Dalle colline lucane” etc.), cât și în denumirile comerciale ale unor întreprinderi din sector (de exemplu, exploatația agricolă „Podere Lucano” din Ripacandida, în Potenza, „Oroverde Lucano srl” din Ferrandina, în Matera, în acest ultim caz adjectivul „lucano” referindu-se în mod clar la uleiul numit „oro verde”).

De altfel, legislația europeană referitoare la DOP și IGP, care nu permite utilizarea unor referiri geografice pe etichete, a interzis utilizarea de către producători a acestei denumiri în absența recunoașterii.

Începând din anul 2000, activitatea desfășurată în contextul concursului regional „OLIVARUM”, dedicat uleiului de măsline extravirgin produs în Basilicata, a contribuit la răspândirea cultivării măslinilor în scopul producției de ulei, stimulând producătorii să îmbunătățească mereu calitatea.

Participarea operatorilor la principalele manifestări naționale și internaționale ale sectorului a atras atenția consumatorilor și a operatorilor din afara regiunii, sporind faima produsului „Olio lucano”.

În cele ce urmează sunt enumerate principalele premii și aprecieri obținute în cadrul diverselor concursuri cu caracter național și internațional până în 2016:

| — | Concursul național „ERCOLE OLIVARIO”, 2011, câștigător – locul II |
| --- | --- |

—

Concursul național „ERCOLE OLIVARIO”, 2011, câștigător – locul II

| — | Concursul național „ERCOLE OLIVARIO”, 2006, 2007, 2011, 2017, uleiuri finaliste |
| --- | --- |

—

Concursul național „ERCOLE OLIVARIO”, 2006, 2007, 2011, 2017, uleiuri finaliste

| — | Concursul național „L’ORCIOLO D’ORO”, 2014, câștigător – locul III |
| --- | --- |

—

Concursul național „L’ORCIOLO D’ORO”, 2014, câștigător – locul III

| — | Concursul național „L’ORCIOLO D’ORO”, 2006-2017, mențiune specială |
| --- | --- |

—

Concursul național „L’ORCIOLO D’ORO”, 2006-2017, mențiune specială

| — | Concursul național „LEON D’ORO”, 2007, 2009, 2013, mențiune specială |
| --- | --- |

—

Concursul național „LEON D’ORO”, 2007, 2009, 2013, mențiune specială

| — | Concursul național „MONTIFERRU”, 2013, câștigător – locul III |
| --- | --- |

—

Concursul național „MONTIFERRU”, 2013, câștigător – locul III

| — | Concursul național „MONTIFERRU”, 2014, câștigător - locul II |
| --- | --- |

—

Concursul național „MONTIFERRU”, 2014, câștigător - locul II

| — | Concursul național „MONTIFERRU”, 2016, câștigător – locul I |
| --- | --- |

—

Concursul național „MONTIFERRU”, 2016, câștigător – locul I

| — | Concursul internațional „SOL D’ORO”, 2009, 2013, mențiune specială |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „SOL D’ORO”, 2009, 2013, mențiune specială

| — | Concursul internațional „SOL D’ORO”, 2016, câștigător – locul III |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „SOL D’ORO”, 2016, câștigător – locul III

| — | Concursul internațional „BIOL”, 2013, 1 medalie de aur, 3 medalii de argint |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „BIOL”, 2013, 1 medalie de aur, 3 medalii de argint

| — | Concursul internațional „BIOL”, 2014, 3 medalii de aur, 3 medalii de argint |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „BIOL”, 2014, 3 medalii de aur, 3 medalii de argint

| — | Concursul internațional „BIOL”, 2016, 1 medalie de aur „extra” („extra oro”), 1 medalie de aur, 2 medalii de argint |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „BIOL”, 2016, 1 medalie de aur „extra” („extra oro”), 1 medalie de aur, 2 medalii de argint

| — | Concursul internațional „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014, câștigător, premiul 1 la categoria medie |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014, câștigător, premiul 1 la categoria medie

| — | Concursul internațional „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016, mențiune |
| --- | --- |

—

Concursul internațional „JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016, mențiune

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (în meniul din partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP e STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 20.5.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 172/26

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 172/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Akasztói szikiponty”

Nr. UE: PDO-HU-02410 – 15.2.2018

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea/denumirile

„Akasztói szikiponty”

2.   Statul membru sau țara terță

Ungaria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.7 Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Akasztói szikiponty” este un soi de crap (Cyprinus carpio L.) crescut în exclusivitate dintr-un soi unguresc clasificat, recunoscut de stat, care este vândut viu, proaspăt, refrigerat sau congelat, dacă a împlinit minimum două veri și maximum cinci veri.

La stabilirea vârstei, se consideră că peștele împlinește atâtea veri câte perioade a petrecut de la depunerea icrelor din primăvară până în luna octombrie a anului respectiv.

„Akasztói szikiponty” are o culoare gri deschis spre galben-auriu, un corp alungit și înotătoare de culoare portocaliu aprins.

Greutatea peștelui (greutate în viu):

| — | la vârsta de două veri: între 1,5 și 2 kg; |
| --- | --- |

—

la vârsta de două veri: între 1,5 și 2 kg;

| — | la vârsta de trei veri: între 2 și 3,5 kg; |
| --- | --- |

—

la vârsta de trei veri: între 2 și 3,5 kg;

| — | la vârsta de patru veri: între 3,5 și 6 kg; |
| --- | --- |

—

la vârsta de patru veri: între 3,5 și 6 kg;

| — | la vârsta de cinci veri poate atinge între 6 și 8 kg. |
| --- | --- |

—

la vârsta de cinci veri poate atinge între 6 și 8 kg.

„Akasztói szikiponty” are calitățile de mai jos.

Carnea „Akasztói szikiponty” are următoarele caracteristici chimice: 25-30 % substanță uscată, 17-23 % proteine, 5-12 % grăsime.

Carnea „Akasztói szikiponty” are următoarele caracteristici organoleptice:

| — | culoare: roz pal spre roșu pal; |
| --- | --- |

—

culoare: roz pal spre roșu pal;

| — | miros: curat, plăcut, ușor sărat, cu note de nisip argilos; |
| --- | --- |

—

miros: curat, plăcut, ușor sărat, cu note de nisip argilos;

| — | aromă și consistență: carne cu gust proaspăt, textură cărnoasă, fermă, friabilă și cu un conținut mic de grăsime. |
| --- | --- |

—

aromă și consistență: carne cu gust proaspăt, textură cărnoasă, fermă, friabilă și cu un conținut mic de grăsime.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrana peștilor constă în hrană naturală și hrană concentrată.

Hrana naturală constă din organisme care trăiesc în iazurile de creștere din aria geografică delimitată și reprezintă 40-50 % din hrana totală. Hrana naturală include zooplancton, rotifere, copepode, cladocere (Cladocera), viermișori (Tubifex), chironomide (Chironomidae) și alte larve de insecte care trăiesc în iazuri. Aceste organisme furnizează aportul proteic necesar peștilor.

Peștii pot fi hrăniți cu hrană concentrată din aria geografică, cum ar fi porumb, resturi de porumb, grâu, resturi de grâu, triticale, secară, mazăre și sorg, în formă măcinată sau cernută, eventual în amestec. Hrana concentrată reprezintă între 50 % și 60 % din hrana totală. Hrana concentrată furnizează energia pentru subzistența peștilor.

Puietul poate primi, doar în perioada între lunile mai și octombrie după eclozare (la vârsta de o vară), hrană suplimentară completă de origine naturală și fără OMG, care nu poate depăși 30 % din hrana totală. Această hrană suplimentară specială, doar pentru peștii în vârstă de o vară, are scopul de a furniza aportul total de proteine, în cazul în care cantitatea de proteine provenită din organisme naturale nu este suficientă pentru vârsta respectivă. Ingredientele utilizate pentru hrana suplimentară completă specifică nu pot fi furnizate în întregime din aria geografică și, prin urmare, hrana provine și din afara ariei geografice.

Hrana totală anuală provenită din aria geografică:

| — | pentru peștii cu vârsta de o vară: minimum 70 %; |
| --- | --- |

—

pentru peștii cu vârsta de o vară: minimum 70 %;

| — | pentru peștii cu vârsta cuprinsă între două și cinci veri: 100 %. |
| --- | --- |

—

pentru peștii cu vârsta cuprinsă între două și cinci veri: 100 %.

Deoarece caracteristicile „Akasztói szikiponty” se dezvoltă la vârsta de două veri, hrana consumată de peștii în vârstă de o vară nu afectează proprietățile produsului final.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Întreaga producție de „Akasztói szikiponty” are loc în localitățile Akasztó și Dunatetétlen.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Logoul color al produsului trebuie să figureze pe ambalaj și trebuie să aibă un diametru de cel puțin 3 cm. Logoul circular are o margine de culoare albastră. Partea superioară conține denumirea „Akasztói szikiponty”, partea inferioară conține adresa de internet a grupului solicitant. Elementul dominant din centrul logoului este un pește de culoare gri deschis spre galben-auriu, cu un fundal pe care figurează soarele, apa și trestia. Deținătorii dreptului pot utiliza logoul produsului fără restricții.

Image 4

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

„Akasztói szikiponty” este produs în localitățile Akasztó și Dunatetétlen.

5.   Legătura cu aria geografică

Iazurile de dimensiuni medii și mari (0,1-45 ha) în care sunt reproduși și crescuți peștii „Akasztói szikiponty” au maluri circulare și sunt localizate în câmpiile sărate din apropierea Parcului Național Kiskunság din regiunea Kiskunság, între Dunăre și Tisa. Aria totală a iazurilor este de aproape 400 de hectare (ha). Câmpiile saline, care în prezent se bucură de un statut de protecție, s-au format în principal după regularizarea Dunării, care a modificat curgerea apelor subterane. Solul extrem de salin, care strălucește vara la lumina soarelui de la sarea precipitată, conferă ariilor protejate valoarea geologică și geomorfologică.

Iazurile au fost făcute pe aceste soluri saline. În formă diluată, majoritatea tronei saline este evacuată atunci când iazurile sunt golite, însă peștii păstrează un miros discret de sare proaspătă.

În iazurile saline construite pentru creșterea peștilor, subsolul este format dintr-un strat subțire de nisip argilos acoperit cu un strat de mâl fertil cu o grosime de câțiva centimetri. Adâncimea medie a iazurilor este de 70-80 cm. Numărul mediu anual de ore însorite în aria geografică este de peste 2 000, media fiind calculată pe 50 de ani, ceea ce duce la o încălzire rapidă a apei de mică adâncime, declanșând producția biologică mai devreme decât în iazurile mai adânci.

Aroma pură a „Akasztói szikiponty” și mirosul său curat, plăcut, ușor sărat cu note de nisip argilos și culoarea înotătoarelor sale se datorează mediului natural, iar textura și conținutul redus de grăsime a cărnii se datorează factorului uman, și anume experienței piscicultorilor. În combinație, aceste elemente conferă produsului caracterul său unic.

Peștii din iazurile de mică adâncime au acces mai devreme la hrana naturală, ceea ce permite o regenerare mai timpurie și o dezvoltare mai uniformă a peștilor decât în iazurile mai adânci. Vitaminele, aminoacizii și proteinele animale naturale obținute de la organismele cu care se hrănesc peștii (hrana naturală) prezintă o importanță esențială pentru dezvoltarea „Akasztói szikiponty”.

Vânturile din nord predominante în aria geografică agită deseori până la fund apele iazurilor de mică adâncime. În consecință, nu se formează o stratificare termică, iar aportul de oxigen la fundul iazurilor stimulează dezvoltarea organismelor care favorizează descompunerea. Astfel se previne producerea de materii fecale și, prin urmare, carnea „Akasztói szikiponty” este lipsită de mirosuri neplăcute și de substanțe care afectează negativ aroma sa. Mirosul cărnii prezintă note de nisip argilos și o ușoară aromă de sare conferită de apa salină.

De asemenea, este importantă legătura dintre culoarea „Akasztói szikiponty” și fundul iazurilor, deoarece culoarea peștilor s-a adaptat după culoarea fundului iazurilor. Culoarea caracteristică gri deschis spre galben-auriu și înotătoarele portocalii ale „Akasztói szikiponty” au evoluat și s-au adaptat la culoarea deschisă a fundului iazurilor, compus din nisip argilos.

Cu toate acestea, calitatea „Akasztói szikiponty” nu se datorează doar proprietăților excepționale ale mediului natural, ci și tradițiilor și tehnicilor piscicole locale.

La începutul anilor 2000, datorită expertizei locale existente și a anilor de experiență acumulată, a fost perfecționată tehnologia de exploatare a condițiilor speciale ale iazurilor construite în ariile saline din zonă pentru a produce un pește cu un conținut redus de grăsime. Conform tehnologiei, greutatea peștelui și temperatura apei sunt utilizate pentru determinarea cantității de hrană concentrată necesară peștilor, exprimată în procentaj din greutatea corporală, cu scopul de a obține o carne cu conținut redus de grăsime. Peștii pot consuma cantități mari de hrană naturală datorită aprovizionării permanente a fiecărui iaz cu îngrășământ organic.

Pentru producția unui kilogram de carne de „Akasztói szikiponty” sunt necesare două kilograme de hrană concentrată, în timp ce literatura de specialitate prescrie între patru și cinci kilograme pentru crapul de crescătorie comun. În iazurile localizate în aria geografică hrana concentrată este consumată rapid (între patru și șase ore), iar stomacul peștilor se dilată în consecință. În intervalul de 18 ore înainte de următoarea hrănire, peștii trebuie să își găsească singuri hrana naturală în iaz. Ca să își găsească hrana, peștii trebuie să înoate distanțe mari. Efortul fizic intens duce la creșterea masei musculare a „Akasztói szikiponty” și previne dezvoltarea straturilor de grăsime. Hrana concentrată bogată în amidon furnizează energia necesară deplasării peștilor, în timp ce hrana naturală asigură aportul proteic necesar producției de carne. Mișcarea intensă și continuă, precum și hrana concentrată corelată cu necesarul energetic, conferă „Akasztói szikiponty” o masă musculară bogată și, prin urmare, carnea sa are un conținut foarte redus de grăsime (5-12 %) și o textură friabilă, cărnoasă.

Calitatea unică a „Akasztói szikiponty” se datorează, de asemenea, faptului că dimensiunea populației a fost semnificativ redusă în comparație cu cea recomandată de literatura de specialitate. Adaptată la condițiile geografice, populația a fost modificată pentru a avea ca bază producția naturală. Sursa principală de proteine a peștilor este hrana naturală prezentă în iazuri. Menținerea acestei surse reprezintă scopul principal al ciclului de producție, deoarece are în vedere conținutul de proteine al cărnii și creșterea optimă a peștilor, ceea ce conferă cărnii o aromă apetisantă și lipsită de gusturi străine. Pe baza rezultatelor controalelor săptămânale ale planctonului și ale mostrelor de pește colectate o dată la două săptămâni, experții locali ajustează parametrii tehnologiei de producție, adaugă nutrienți suplimentari, răresc numărul de pești sau adaptează doza de hrană pentru a menține în mod constant o carne cu conținut redus de grăsime de 5-12 %.

„Akasztói szikiponty” sunt crescuți în condiții cvasinaturale, iar cercetările susțin faptul că principala caracteristică a cărnii, și anume conținutul redus de grăsime, este foarte similar cu cel al crapilor care trăiesc în corpuri de apă naturale. Conținutul de grăsime al crapilor care trăiesc în condiții naturale se situează între 5 și 10 %, iar peștii crescuți în alte zone pot avea între 15 și 20 %.

Caracteristicile unice ale „Akasztói szikiponty”, care îl deosebesc de crapul crescut în alte zone, se datorează proprietăților ariei de producție, hranei furnizate pe baza necesităților energetice și tehnologiei de producție unice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din regulament]

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---