# Službeni list C 195/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 195 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.10. lipnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 195

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.10. lipnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 195/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 195/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  ) | 2 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 195/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  )

1

1

2020/C 195/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 195/03 | Tečajna lista eura — 9. lipnja 2020. | 3 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 195/03

Tečajna lista eura — 9. lipnja 2020.

3

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 195/04 | Prethodna prijava koncentracije (Case M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 195/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 6 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 195/04

Prethodna prijava koncentracije (Case M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  )

1

4

DRUGI

Europska komisija

2020/C 195/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 195/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 195/01)

Dana 8. travnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9746. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9746. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 10.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 195/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 195/02)

Dana 22. travnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9696. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9696. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 195/3

---

Tečajna lista eura (1)

9. lipnja 2020.

(2020/C 195/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1294 |
| JPY | japanski jen | 122,14 |
| DKK | danska kruna | 7,4568 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89120 |
| SEK | švedska kruna | 10,4188 |
| CHF | švicarski franak | 1,0770 |
| ISK | islandska kruna | 149,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,5418 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,634 |
| HUF | mađarska forinta | 345,00 |
| PLN | poljski zlot | 4,4464 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8365 |
| TRY | turska lira | 7,6859 |
| AUD | australski dolar | 1,6267 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5187 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7530 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7375 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5708 |
| KRW | južnokorejski von | 1 353,30 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,8935 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0025 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5719 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 917,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8287 |
| PHP | filipinski pezo | 56,521 |
| RUB | ruski rubalj | 77,7388 |
| THB | tajlandski baht | 35,418 |
| BRL | brazilski real | 5,4944 |
| MXN | meksički pezo | 24,5766 |
| INR | indijska rupija | 85,3085 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1294

JPY

japanski jen

122,14

DKK

danska kruna

7,4568

GBP

funta sterlinga

0,89120

SEK

švedska kruna

10,4188

CHF

švicarski franak

1,0770

ISK

islandska kruna

149,70

NOK

norveška kruna

10,5418

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,634

HUF

mađarska forinta

345,00

PLN

poljski zlot

4,4464

RON

rumunjski novi leu

4,8365

TRY

turska lira

7,6859

AUD

australski dolar

1,6267

CAD

kanadski dolar

1,5187

HKD

hongkonški dolar

8,7530

NZD

novozelandski dolar

1,7375

SGD

singapurski dolar

1,5708

KRW

južnokorejski von

1 353,30

ZAR

južnoafrički rand

18,8935

CNY

kineski renminbi-juan

8,0025

HRK

hrvatska kuna

7,5719

IDR

indonezijska rupija

15 917,20

MYR

malezijski ringit

4,8287

PHP

filipinski pezo

56,521

RUB

ruski rubalj

77,7388

THB

tajlandski baht

35,418

BRL

brazilski real

5,4944

MXN

meksički pezo

24,5766

INR

indijska rupija

85,3085

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 10.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 195/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 195/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Case M.9716 – AMS/OSRAM)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 195/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | AMS (Austrija), |
| --- | --- |

—

AMS (Austrija),

| — | OSRAM (Njemačka). |
| --- | --- |

—

OSRAM (Njemačka).

Poduzetnik AMS stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom OSRAM. Koncentracija se provodi na temelju javnog nadmetanja objavljenog 7. studenoga 2019.

2.

| — | AMS: na krajnjem tržištu potrošačkog, komunikacijskog, automobilskog, industrijskog i medicinskog sektora nudi senzorne tehnologije visokih performansi, s naglaskom na tri strateška stupa: optičke, slikovne i zvučne senzore, |
| --- | --- |

—

AMS: na krajnjem tržištu potrošačkog, komunikacijskog, automobilskog, industrijskog i medicinskog sektora nudi senzorne tehnologije visokih performansi, s naglaskom na tri strateška stupa: optičke, slikovne i zvučne senzore,

| — | OSRAM: nudi rasvjetna rješenja i senzore, vizualizaciju i svjetlosne terapije, koji se temelje na raznim tehnologijama, od tehnologije svjetlećih dioda i drugih poluvodičkih tehnologija, kao što su infracrveni odašiljači, laseri i senzori, pa do sustavâ za upravljanje svjetlom te tradicionalnih i posebnih žarulja. |
| --- | --- |

—

OSRAM: nudi rasvjetna rješenja i senzore, vizualizaciju i svjetlosne terapije, koji se temelje na raznim tehnologijama, od tehnologije svjetlećih dioda i drugih poluvodičkih tehnologija, kao što su infracrveni odašiljači, laseri i senzori, pa do sustavâ za upravljanje svjetlom te tradicionalnih i posebnih žarulja.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9716 – AMS/OSRAM

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI

Europska komisija

| 10.6.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 195/6

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 195/05)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Eger/Egri”

Referentni broj: PDO-HU-A1328-AM04

Datum obavijesti: 16.2.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Izmjena najveće ukupne kiselosti iz 6 g/l u 7 g/l za vina „Classicus Bikavér”, „Classicus Siller”, „Classicus Vörös”, „Superior Bikavér”, „Superior Vörös”, „Grand Superior Bikavér” i „Grand Superior Vörös”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina: |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina:

| (c) | Obrazloženje: zbog hladnih klimatskih uvjeta (planinski vjetar – vjetar u dolini) i različitih vrsta tla koja obiluju mineralima na razgraničenom području, vina koja se proizvode od plavog grožđa imaju složeniju strukturu kiselosti te nakon dozrijevanja mogu imati vrlo visoku razinu kiselosti uz baršunaste značajke. Izmjenom se omogućuje dugoročno očuvanje voćnih svojstava vina. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: zbog hladnih klimatskih uvjeta (planinski vjetar – vjetar u dolini) i različitih vrsta tla koja obiluju mineralima na razgraničenom području, vina koja se proizvode od plavog grožđa imaju složeniju strukturu kiselosti te nakon dozrijevanja mogu imati vrlo visoku razinu kiselosti uz baršunaste značajke. Izmjenom se omogućuje dugoročno očuvanje voćnih svojstava vina.

2.   Izmjena najmanje stvarne alkoholne jakosti iz 12,5 % vol. U 12 % vol. Za sva vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” osim vina kasne berbe kategorije „Superior”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Opis vina: |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Opis vina:

| (c) | Obrazloženje: izmjenom se pomaže zajamčiti složenost vina, a posebno onih suhih, koja se odlikuju izraženim voćnim notama koje proizlaze iz njihova najmanjeg sadržaja neprevrelog šećera. Zbog velikog gubitka sadržaja alkohola tijekom dozrijevanja u malim drvenim bačvama opravdana je i mogućnost klasifikacije modernih vina niske alkoholne jakosti kao vina kategorija „Superior” ili „Grand Superior”, pod uvjetom da ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve u pogledu organoleptičkih svojstava. Time se jačaju svojstva vina „Egri” (povezana s hladnom klimom) jer se jamči da vina neće biti „bezukusna”. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: izmjenom se pomaže zajamčiti složenost vina, a posebno onih suhih, koja se odlikuju izraženim voćnim notama koje proizlaze iz njihova najmanjeg sadržaja neprevrelog šećera. Zbog velikog gubitka sadržaja alkohola tijekom dozrijevanja u malim drvenim bačvama opravdana je i mogućnost klasifikacije modernih vina niske alkoholne jakosti kao vina kategorija „Superior” ili „Grand Superior”, pod uvjetom da ispunjavaju odgovarajuće zahtjeve u pogledu organoleptičkih svojstava. Time se jačaju svojstva vina „Egri” (povezana s hladnom klimom) jer se jamči da vina neće biti „bezukusna”.

3.   Izuzimanje od pravila o razdoblju obveznog dozrijevanja u drvenim bačvama u trajanju od šest mjeseci za vina „Classicus Bikavér” koja se proizvode od sorti Blauburger, Kadarka, Kékoportó i Turán

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: budući da vina koja se proizvode od tih četiriju sorti grožđa koje rano dozrijevaju imaju mali sadržaj tanina, ne bi imalo smisla primjenjivati stroge zahtjeve u pogledu razvoja njihovih značajki u svrhu dugoročnijeg zadržavanja njihove svježine i voćnosti, kako je navedeno u opisu organoleptičkih svojstava vina „Classicus Bikavér”. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: budući da vina koja se proizvode od tih četiriju sorti grožđa koje rano dozrijevaju imaju mali sadržaj tanina, ne bi imalo smisla primjenjivati stroge zahtjeve u pogledu razvoja njihovih značajki u svrhu dugoročnijeg zadržavanja njihove svježine i voćnosti, kako je navedeno u opisu organoleptičkih svojstava vina „Classicus Bikavér”.

4.   Izmjena obveznih enoloških postupaka u pogledu dozrijevanja vina „Superior Bikavér” tijekom 12 mjeseci u drvenim bačvama te u pogledu udjela sorte grožđa Turán u vinima „Grand Superior Bikavér”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: izmjenom će se standardizirati regulacija proizvodnje vina „Bikavér” na dvije razine klasifikacije. Stoga će se moći odabrati razdoblje dozrijevanja vina u skladu s kvalitetom grožđa iz različitih godina berbe. Zato glavna razlika između vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” neće biti stupanj dozrijevanja vina, već će se te dvije kategorije vina uglavnom razlikovati ovisno o koncentraciji i posebnoj aromi (u skladu s novom uredbom vina „Grand Superior” moraju se identificirati po mjestu podrijetla, a vina identificirana po mjestu podrijetla moraju biti vina „Grand Superior”). Osim toga, značajke vina postat će homogenije zahvaljujući standardiziranoj proizvodnji i potrošači će moći jednostavnije razlikovati tri kategorije vinâ „Bikavér”. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: izmjenom će se standardizirati regulacija proizvodnje vina „Bikavér” na dvije razine klasifikacije. Stoga će se moći odabrati razdoblje dozrijevanja vina u skladu s kvalitetom grožđa iz različitih godina berbe. Zato glavna razlika između vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” neće biti stupanj dozrijevanja vina, već će se te dvije kategorije vina uglavnom razlikovati ovisno o koncentraciji i posebnoj aromi (u skladu s novom uredbom vina „Grand Superior” moraju se identificirati po mjestu podrijetla, a vina identificirana po mjestu podrijetla moraju biti vina „Grand Superior”). Osim toga, značajke vina postat će homogenije zahvaljujući standardiziranoj proizvodnji i potrošači će moći jednostavnije razlikovati tri kategorije vinâ „Bikavér”.

5.   Uklanjanje obveze upotrebe drvenih bačvi za dozrijevanje u trajanju od šest mjeseci za vina „Grand Superior Fehér ” i „Csillag”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: kad je riječ o vinima koja se proizvode od bijelog grožđa, dozrijevanje u drvenim bačvama nije obvezno za sve godine berbe. Dinamične i svježe voćne note važno su organoleptičko svojstvo vina „Grand Superior fehér ” i vina „Csillag”. Uklanjanjem obveze upotrebe drvenih bačvi za dozrijevanje jačaju se svojstva vina „Egri” i prate se vodeći međunarodni trendovi. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: kad je riječ o vinima koja se proizvode od bijelog grožđa, dozrijevanje u drvenim bačvama nije obvezno za sve godine berbe. Dinamične i svježe voćne note važno su organoleptičko svojstvo vina „Grand Superior fehér ” i vina „Csillag”. Uklanjanjem obveze upotrebe drvenih bačvi za dozrijevanje jačaju se svojstva vina „Egri” i prate se vodeći međunarodni trendovi.

6.   Povećanje najvećeg udjela sorte Kékfrankos u vinima „Bikavér” na 65 % za sve tri razine klasifikacije

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: sorta Kékfrankos najvažnija je stavka u miješanju vinâ „Bikavér”. Njezine značajke ključne su za mješavinu. Izmjenom se dopušta proizvodnja vina „Bikavér” ujednačenijeg karaktera na svim trima razinama klasifikacije na razgraničenom području. Tom se mjerom izričito jačaju svojstva vina „Egri” (povezana s hladnom klimom). |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: sorta Kékfrankos najvažnija je stavka u miješanju vinâ „Bikavér”. Njezine značajke ključne su za mješavinu. Izmjenom se dopušta proizvodnja vina „Bikavér” ujednačenijeg karaktera na svim trima razinama klasifikacije na razgraničenom području. Tom se mjerom izričito jačaju svojstva vina „Egri” (povezana s hladnom klimom).

7.   Uklanjanje zahtjeva u pogledu dozrijevanja u bocama i trajanja dozrijevanja u bocama na razinama klasifikacije „Superior” i „Grand Superior”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | – Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

– Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: kvaliteta vina utvrđuje se na temelju razdoblja dozrijevanja u boci, ali i na temelju sorte grožđa, kvalitete grožđa (prosječni prinos, klasifikacija mošta) te tehnologije koja se upotrebljava u podrumima. Vinari moraju za svoje podrume odabrati tehnologiju kojom će se moći osigurati značajke navedene u opisu organoleptičkih svojstava. Vino se može staviti na tržište samo ako lokalni odbor za ocjenjivanje vina smatra da je u organoleptičkom smislu prikladno za stavljanje na tržište. Zbog različitih godina berbe nije potrebno utjecati na trenutak stavljanja na tržište određivanjem trajanja dozrijevanja u bocama i vremena punjenja u boce. Potrošačima na tržištu vina u svakom je slučaju važna zrelost vina, čega su proizvođači itekako svjesni, pa se vrijeme stavljanja na tržište može odrediti u skladu s time. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: kvaliteta vina utvrđuje se na temelju razdoblja dozrijevanja u boci, ali i na temelju sorte grožđa, kvalitete grožđa (prosječni prinos, klasifikacija mošta) te tehnologije koja se upotrebljava u podrumima. Vinari moraju za svoje podrume odabrati tehnologiju kojom će se moći osigurati značajke navedene u opisu organoleptičkih svojstava. Vino se može staviti na tržište samo ako lokalni odbor za ocjenjivanje vina smatra da je u organoleptičkom smislu prikladno za stavljanje na tržište. Zbog različitih godina berbe nije potrebno utjecati na trenutak stavljanja na tržište određivanjem trajanja dozrijevanja u bocama i vremena punjenja u boce. Potrošačima na tržištu vina u svakom je slučaju važna zrelost vina, čega su proizvođači itekako svjesni, pa se vrijeme stavljanja na tržište može odrediti u skladu s time.

8.   Izmjena kvalitete navedenih sorti grožđa s 12,08 % vol. (19 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta) na razini klasičnih vina u 10,6 % vol. (17 ° prema mađarskoj klasifikaciji mošta) za vina „Classicus Csillag”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| (c) | Obrazloženje: izmjenom se nastoji osigurati svježina vinâ „Classicus Csillag”. To se ne može osigurati za sve godine berbe ako se zadrži trenutačna najmanja prirodna alkoholna jakost od 12,08 % vol. (19° MM). Da bi se to postiglo, potrebno je očuvati kiselinu u grožđu, što se u toplijim godinama može zajamčiti samo ranom berbom. Izmjenom će se skratiti selektivno skladištenje baznih vina koja se upotrebljavaju za tu vrstu vina i smanjiti s time povezano administrativno opterećenje vinarija. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: izmjenom se nastoji osigurati svježina vinâ „Classicus Csillag”. To se ne može osigurati za sve godine berbe ako se zadrži trenutačna najmanja prirodna alkoholna jakost od 12,08 % vol. (19° MM). Da bi se to postiglo, potrebno je očuvati kiselinu u grožđu, što se u toplijim godinama može zajamčiti samo ranom berbom. Izmjenom će se skratiti selektivno skladištenje baznih vina koja se upotrebljavaju za tu vrstu vina i smanjiti s time povezano administrativno opterećenje vinarija.

9.   Dodavanje mogućnosti upotrebe sorte grožđa Cabernet Dorsa za proizvodnju vina „Classicus Rosé”, „Siller Vörös”, „Superior Vörös” i „Grand Superior Vörös”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | III. Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

III. Posebni enološki postupci

| — | VI. Dopuštene sorte grožđa |
| --- | --- |

—

VI. Dopuštene sorte grožđa

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Postupci proizvodnje vina – Posebni enološki postupci

| — | Glavna sorta (sorte) grožđa |
| --- | --- |

—

Glavna sorta (sorte) grožđa

| (c) | Obrazloženje: od sorte Cabernet Dorsa na razgraničenom području proizvodi se vino vrlo visoke kvalitete. Ta je sorta izvrsna sirovina, bez obzira na to upotrebljava li je se samu ili u mješavini, za proizvodnju sortnih i miješanih vina „Egri”. Predmetna vinogradarska regija oduvijek je poznata po svojim miješanim vinima. Dopusti li se mogućnost upotrebe te karakteristične sorte moći će se bolje prikazati složenost područja proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: od sorte Cabernet Dorsa na razgraničenom području proizvodi se vino vrlo visoke kvalitete. Ta je sorta izvrsna sirovina, bez obzira na to upotrebljava li je se samu ili u mješavini, za proizvodnju sortnih i miješanih vina „Egri”. Predmetna vinogradarska regija oduvijek je poznata po svojim miješanim vinima. Dopusti li se mogućnost upotrebe te karakteristične sorte moći će se bolje prikazati složenost područja proizvodnje.

10.   Preimenovanje vina „Tornyos dűlő” u „Sík-hegy dűlő”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: cijelo se predmetno vinogradarsko područje već u srednjem vijeku nazivalo SÍK-HEGY (ISTVÁN SUGÁR, 1981.). U doba komunizma poljoprivredna zadruga Eger u središtu tog područja izgradila je zgradu s dva tornja, u svrhu zagrijavanja i skladištenja. Zato su najvažniji dijelovi obronaka s najboljim položajem prozvani „Alsótornyos” (donji toranj) i „Felsőtornyos” (gornji toranj). Ti su se nazivi s vremenom skratili u „Tornyos”, a taj se naziv počeo samostalno pojavljivati na zemljovidima i uključen je u specifikaciju proizvoda za „EGER” kao naziv razgraničenog područja. Sastav tla na vinogradarskom području koje se trenutačno naziva „Tornyos” identičan je kao na području „Sik-hegy”. Vina koja se tamo proizvode slična su karaktera. Područje „Tornyos” zapravo je omeđeno vinogradarskim područjem koje se trenutačno naziva „Sík-hegy”. Razgraničenje se temeljilo na stazama na obroncima, a ne na prirodnim granicama. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: cijelo se predmetno vinogradarsko područje već u srednjem vijeku nazivalo SÍK-HEGY (ISTVÁN SUGÁR, 1981.). U doba komunizma poljoprivredna zadruga Eger u središtu tog područja izgradila je zgradu s dva tornja, u svrhu zagrijavanja i skladištenja. Zato su najvažniji dijelovi obronaka s najboljim položajem prozvani „Alsótornyos” (donji toranj) i „Felsőtornyos” (gornji toranj). Ti su se nazivi s vremenom skratili u „Tornyos”, a taj se naziv počeo samostalno pojavljivati na zemljovidima i uključen je u specifikaciju proizvoda za „EGER” kao naziv razgraničenog područja. Sastav tla na vinogradarskom području koje se trenutačno naziva „Tornyos” identičan je kao na području „Sik-hegy”. Vina koja se tamo proizvode slična su karaktera. Područje „Tornyos” zapravo je omeđeno vinogradarskim područjem koje se trenutačno naziva „Sík-hegy”. Razgraničenje se temeljilo na stazama na obroncima, a ne na prirodnim granicama.

11.   Konsolidacija naziva vinogradarskih područja po općinama i ograničenje njihova obveznog navođenja za vina kategorije „Grand Superior”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: izmjenom će se potrošačima pojednostavniti razlikovanje triju razina klasifikacije. Budući da se vina kategorije „Grand Superior” smatraju najkvalitetnijima, važno je preciznije istaknuti njihovo mjesto proizvodnje navodeći točan vinograd te osigurati da se ta vina proizvode u skladu s ujednačenim standardima kvalitete. Time će se omogućiti i jednostavnije isticanje triju razina klasifikacije. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: izmjenom će se potrošačima pojednostavniti razlikovanje triju razina klasifikacije. Budući da se vina kategorije „Grand Superior” smatraju najkvalitetnijima, važno je preciznije istaknuti njihovo mjesto proizvodnje navodeći točan vinograd te osigurati da se ta vina proizvode u skladu s ujednačenim standardima kvalitete. Time će se omogućiti i jednostavnije isticanje triju razina klasifikacije.

12.   Uređenje navođenja naziva sorti na etiketama bijelih i crnih vina na svim razinama klasifikacije te vina kasne berbe

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: izmjenom se želi osigurati da se oznaka podrijetla i naziv sorte ujednačeno navode na etiketama vina „Egri” svih sorti. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: izmjenom se želi osigurati da se oznaka podrijetla i naziv sorte ujednačeno navode na etiketama vina „Egri” svih sorti.

13.   Definiranje područja primjene prijelaznih pravila: „prijelazna pravila prestaju se primjenjivati od vinske godine 2021./2022.”

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: posljednjih su godina lokalni proizvođači mogli strukturirati svoje vinograde u skladu sa zahtjevima iz specifikacije proizvoda. Primjena prijelaznih pravila mora se ograničiti. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: posljednjih su godina lokalni proizvođači mogli strukturirati svoje vinograde u skladu sa zahtjevima iz specifikacije proizvoda. Primjena prijelaznih pravila mora se ograničiti.

14.   Tehnička izmjena kojom se ispravljaju topografski serijski brojevi na temelju naziva vinograda

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Dodatni uvjeti

| (c) | Obrazloženje: područje koje je prethodno razgraničeno na temelju topografskih serijskih brojeva fizički je obuhvaćalo cijele vinograde (dűlő). Budući da su se tijekom godina promijenili topografski serijski brojevi, potrebno je pojašnjenje. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: područje koje je prethodno razgraničeno na temelju topografskih serijskih brojeva fizički je obuhvaćalo cijele vinograde (dűlő). Budući da su se tijekom godina promijenili topografski serijski brojevi, potrebno je pojašnjenje.

15.   Ukidanje pravila o najvećoj stvarnoj alkoholnoj jakosti za sve vrste vina

| (a) | Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:






  — | II. Opis vina |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslovi u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena:

—

II. Opis vina

| (b) | Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:






  — | Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument. |
| --- | --- | --- |

(b)

Odjeljak jedinstvenog dokumenta na koji se primjenjuje izmjena:

—

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

| (c) | Obrazloženje: nije potrebno regulirati najveću alkoholnu jakost vina upotrebom parametara koji nisu realni te stoga to pravilo treba ukinuti. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: nije potrebno regulirati najveću alkoholnu jakost vina upotrebom parametara koji nisu realni te stoga to pravilo treba ukinuti.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Eger

Egri

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorija proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

„Classicus bikavér” (bikova krv Classicus)

Suha, miješana crna vina na bazi sorte Kékfrankos, nijansi u rasponu od granatno crvene do tamne rubin crvene, bogatog pikantnog i voćnog mirisa i okusa, bez izraženih tanina. Vina se odlikuju zrelim notama i nijansama svježeg voća. Njihova se složenost najbolje očituje u činjenici da ne prevladavaju značajke nijedne od upotrijebljenih sorti grožđa.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,5

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus muskotály”(muškatno vino Classicus)

Živahna i svježa bijela vina, nijansi u rasponu od zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute, izraženog mirisa i okusa muškata. Suho, polusuho, poluslatko ili slatko vino.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 10 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

10

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus siller”(vino „clairet” Classicus)

Vina od plavog grožđa, bogatije i tamnije boje od ružičastih vina, sa svjetlocrvenim nijansama ovisno o sortama i njihovim udjelima. Suha vina narančastih nijansi; snažnija i kiselija, s voćnim i pikantnim notama u mirisu i okusu.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus rozé” (ružičasto vino Classicus)

Lagana, svježa vina živahne kiselosti, proizvedena od crnog grožđa, s nijansama u rasponu od boje lupina luka do ružičaste, živahnih i svježih voćnih aroma i okusa (malina, breskva, višnja, crveni i crni ribiz, jagoda itd.), a katkad i cvjetnih aroma.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 10,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

10,5

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus fehér” (bijelo vino Classicus)

Živahna i svježa bijela vina dugotrajnog okusa, nijansi u rasponu od zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute. Sortna vina odlikuju se voćnim i drugim mirisima i okusima karakterističnima za upotrijebljenu sortu. Bijelo vino može se proizvoditi tako da ga se klasificira kao suho, polusuho, poluslatko ili slatko.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 10,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

10,5

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus csillag” (vino „étoile” Classicus)

Živahna i svježa suha bijela vina, nijansi u rasponu od zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute. Voćnog je i/ili cvjetnog mirisa te intenzivnog voćnog okusa. Njegova se složenost najbolje očituje u činjenici da ne prevladavaju značajke nijedne od upotrijebljenih sorti grožđa ni dozrijevanja u drvenim bačvama.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Classicus vörös” (crno vino Classicus)

Vina granatno crvene do tamne rubin crvene boje. Dubina i nijanse boja sortnih vina ovise o upotrijebljenim sortama. Miris, okus, zaokružena kiselost i sadržaj tanina miješanih vina odražavaju relativne udjele upotrijebljenih sorti. Vina mogu biti suha do slatka, baršunastog su i punog okusa te voćnih (trešnja, malina, orah, crveni/crni ribiz itd.) i pikantnih (cimet, vanilija, čokolada, duhan itd.) aroma.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Superior bikavér” (bikova krv Superior)

Iznimno kvalitetna miješana suha crna vina na bazi sorte Kékfrankos, nijansi tamnijih od crnih vina „Classicus Eger” (ƒu rasponu od granatno crvene do tamne rubin crvene), bogatog pikantnog i voćnog mirisa i okusa, bez izraženih tanina. Odlikuju se zrelim notama i nijansama svježeg voća, ali dugotrajnim dozrijevanjem u bačvama i bocama dobivaju zreo i pun okus. Njihova se složenost najbolje očituje u činjenici da ne prevladavaju značajke nijedne od upotrijebljenih sorti grožđa.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12,5

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Superior fehér” (bijelo vino Superior)

Zrela, razvijena vina visoke kvalitete, dugotrajnog okusa i relativno velike alkoholne jakosti, od zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute boje. Sortna vina odlikuju se voćnim i drugim mirisima i okusima karakterističnima za upotrijebljenu sortu grožđa. Miješana su vina punog i dugotrajnog okusa, različitih svojstava ovisno o udjelu vrsta u mješavini, a mogu biti suha, polusuha, poluslatka ili slatka.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Superior csillag” (vino „étoile” Superior)

Razvijenije, zrelije, intenzivnije i složenije suho bijelo vino bogatog, snažnog okusa, zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute boje, voćnog i/ili cvjetnog mirisa. Ne prevladavaju svojstva nijedne sorte grožđa. Katkad može imati mineralna svojstva (ovisno o vinogradu) ili druge posebne arome.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Superior vörös” (crno vino Superior)

Vina tamnijih nijansi od crnih vina „Classicus Eger”, granatno crvene do tamne rubin crvene boje. Dubina i nijanse boja sortnih vina ovise o upotrijebljenim sortama. Miris, okus, zaokružena kiselost i sadržaj tanina miješanih vina odražavaju relativne udjele upotrijebljenih sorti. Vina izraženih zrelih aroma, mogu biti suha do slatka, baršunastog su i punog okusa te voćnih (trešnja, malina, orah, crveni/crni ribiz itd.) i pikantnih (cimet, vanilija, čokolada, duhan itd.) aroma.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Superior késői szüretelésű” (vino kasne berbe Superior)

Bijela vina zelenkasto su bijele do zelenkasto žute ili žute boje, a crna granatno crvene do tamne rubin crvene boje. Ako se upotrebljava samo jedna sorta grožđa, vino preuzima dubinu i nijanse boje karakteristične za tu sortu te karakteristične mirise i arome. Ako se upotrebljava više sorti, svojstva su složenija. Prevladaju arome i okusi odležanog (prosušenog) grožđa, uz moguću pojavu „botritiziranih” aroma nastalih djelovanjem plemenite plijesni.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Grand superior bikavér” (bikova krv Grand superior)

Crno vino punog okusa nijansi i dubina u rasponu od granatno crvene do tamne rubin crvene boje. Budući da je obvezna upotreba sorte Kékfrankos, riječ je o jedinstvenom suhom miješanom vinu, različitom od drugih mješavina crnih vina. Bogatih je pikantnih i voćnih mirisa i aroma. Dugotrajnog je okusa, bez pretjerano izraženih tanina. U većini slučajeva vina namijenjena stavljanju na tržište uz navođenje vinograda imaju neku posebnu značajku (npr. mineralna svojstva). Zahvaljujući dugotrajnom dozrijevanju u bačvama i bocama, mogu imati i snažne zrele note. Njihova se složenost najbolje očituje u činjenici da ne prevladavaju značajke nijedne od upotrijebljenih sorti grožđa.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Grand superior fehér” (bijelo vino Grand superior)

Snažno, bogato, zrelo bijelo vino punog okusa, od zelenkasto bijele do zelenkasto žute ili žute boje. Iznimno je zrelog karaktera, dugotrajnog okusa i relativno visoke alkoholne jakosti, što dokazuje njegovu kvalitetu. Sortna vina odlikuju se voćnim i drugim mirisima i okusima karakterističnima za upotrijebljenu sortu grožđa. Miješana su vina punog i dugotrajnog okusa, različitih svojstava ovisno o udjelu vrsta u mješavini, a mogu biti suha, polusuha, poluslatka ili slatka.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Grand superior csillag” (vino „étoile” Grand superior)

Bogato, snažno, suho bijelo vino punog okusa. Može biti zelenkasto bijele, zelenkasto žute do žute boje. Zahvaljujući ustaljenoj praksi u pogledu uzgoja i dozrijevanja grožđa, riječ je o vinima koja se odlikuju posebno zrelim mirisima i okusima. Njihova se složenost najbolje očituje u činjenici da ne prevladavaju značajke nijedne od upotrijebljenih sorti grožđa. U vinu su prepoznatljivi i bogati, voćni okusi, a katkad može imati i mineralna svojstva (ovisno o vinogradu). Snažnog je i dugotrajnog okusa, a dozrijeva u drvenim bačvama.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Grand superior vörös” (crno vino Grand superior)

Bogato, snažno, zrelo crno vino punog okusa, granatno crvene do tamne rubin crvene boje. Dubina i nijanse boja sortnih vina ovise o sorti grožđa u vinu. Zahvaljujući posebno dugom razdoblju dozrijevanja, vino se prije svega odlikuje aromama koje poprimi tijekom dozrijevanja, zrelim mirisima i okusima, zrelim taninima i zaokruženom kiselošću. Miješana vina punog su okusa i posebno baršunastih, zrelih aroma, dok sadržaj tanina ovisi o udjelu sorti u mješavini. U mirisima i okusima mogu se osjećati arome voća (višnja, malina, orah, crveni/crni ribiz itd.) i začina (cimet, sagorjelo drvo, vanilija, čokolada, duhan itd.). Vina mogu biti suha do slatka.

| * | Ograničenja navedena u zakonodavstvu EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

12

Najmanja ukupna kiselost

4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

(a)   Osnovni enološki postupci

Obvezni enološki postupci (1)

Poseban enološki postupak

„Classicus bikavér” (bikova krv Classicus):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje osam dana; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje osam dana;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje šest mjeseci, osim u slučaju vina od sorti Blauburger, Kadarka, Kékoportó i Turán. |
| --- | --- |

—

vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje šest mjeseci, osim u slučaju vina od sorti Blauburger, Kadarka, Kékoportó i Turán.

| — | Pravila o miješanju:






  — | obvezno je pomiješati najmanje četiri sorte grožđa, a svaka od njih mora imati udio od najmanje 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

obvezno je pomiješati najmanje četiri sorte grožđa, a svaka od njih mora imati udio od najmanje 5 %;

| — | udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini; |
| --- | --- |

—

udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini;

| — | udio vina od sorti Turán i Bíborkadarka, zajedno ili zasebno, ne smije iznositi više od 10 %. |
| --- | --- |

—

udio vina od sorti Turán i Bíborkadarka, zajedno ili zasebno, ne smije iznositi više od 10 %.

„Classicus muskotály”(muškatno vino Classicus):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

„Classicus siller” (vino „clairet” Classicus):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama. |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

„Classicus rozé” i „Classicus fehér” (ružičasto vino Classicus i bijelo vino Classicus):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

Obvezni enološki postupci (2)

Poseban enološki postupak

„Classicus csillag” (vino „étoile” Classicus):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | Pravila o miješanju:






  — | udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %;

| — | udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %; |
| --- | --- |

—

udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %;

| — | obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő; |
| --- | --- |

—

obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő;

| — | udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír. |
| --- | --- |

—

udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír.

„Classicus vörös” (crno vino Classicus):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama. |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

Obvezni enološki postupci (3)

Poseban enološki postupak

„Superior bikavér” (bikova krv Superior):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje 14 dana; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje 14 dana;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje 12 mjeseci. |
| --- | --- |

—

vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje 12 mjeseci.

| — | Pravila o miješanju:






  — | udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %;

| — | udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini; |
| --- | --- |

—

udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini;

| — | udio vina proizvedenog od sorte Turán ne smije iznositi više od 10 %. |
| --- | --- |

—

udio vina proizvedenog od sorte Turán ne smije iznositi više od 10 %.

„Superior fehér” (bijelo vino Superior):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

„Superior csillag” (vino „étoile” Superior):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | Pravila o miješanju:






  — | udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %;

| — | udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %; |
| --- | --- |

—

udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %;

| — | obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő; |
| --- | --- |

—

obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő;

| — | udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír. |
| --- | --- |

—

udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír.

Obvezni enološki postupci (4)

Poseban enološki postupak

„Superior vörös” (crno vino Superior):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama. |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama.

„Superior késői szüretelésű” (vino kasne berbe Superior):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

„Grand superior bikavér” (bikova krv Grand superior):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje 14 dana; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama najmanje 14 dana;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje 12 mjeseci. |
| --- | --- |

—

vino mora dozrijevati u drvenim bačvama najmanje 12 mjeseci.

| — | Pravila o miješanju:






  — | udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %;

| — | udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini; |
| --- | --- |

—

udio sorte Kékfrankos mora iznositi od 30 % do 65 % te ta sorta mora biti najzastupljenija u mješavini;

| — | udio vina proizvedenog od sorte Turán ne smije iznositi više od 10 %. |
| --- | --- |

—

udio vina proizvedenog od sorte Turán ne smije iznositi više od 10 %.

„Grand superior fehér” (bijelo vino Grand superior):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti; |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti;

| — | razdoblje dozrijevanja mora trajati najmanje šest mjeseci. |
| --- | --- |

—

razdoblje dozrijevanja mora trajati najmanje šest mjeseci.

„Grand superior vörös” (crno vino Grand superior):

| — | gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama; |
| --- | --- |

—

gnječeno grožđe mora se fermentirati na kožicama;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

Obvezni enološki postupci (5)

Poseban enološki postupak

„Grand superior csillag” (vino „étoile” Grand superior):

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe; |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe;

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama; |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama;

| — | mošt se mora pročistiti; |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti;

| — | razdoblje dozrijevanja mora trajati najmanje šest mjeseci. |
| --- | --- |

—

razdoblje dozrijevanja mora trajati najmanje šest mjeseci.

| — | Pravila o miješanju:






  — | udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pravila o miješanju:

—

udio vinâ od najmanje četiriju sorti grožđa, zasebno, mora biti veći od 5 %;

| — | udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %; |
| --- | --- |

—

udio vina od jedne sorte ne smije iznositi više od 50 %;

| — | obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő; |
| --- | --- |

—

obvezna je upotreba bilo koje od sorti navedenih u nastavku te udio tih sorti u mješavini mora iznositi najmanje 50 %: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit i Zengő;

| — | udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír. |
| --- | --- |

—

udio vinâ od sljedećih sorti, zasebno i zajedno, u mješavini ne smije biti veći od 30 %: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály i Zefír.

Nedopuštene enološke prakse (izvan postojećeg zakonodavstva)

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Doslađivanje vina:

| — | „Classicus Bikavér”, |
| --- | --- |

—

„Classicus Bikavér”,

| — | „Classicus Csillag”, |
| --- | --- |

—

„Classicus Csillag”,

| — | sva vina „Superior” i „Grand Superior”. |
| --- | --- |

—

sva vina „Superior” i „Grand Superior”.

„Superior késői szüretelésű” i „Grand superior csillag”:

| — | upotreba hrastovih strugotina, |
| --- | --- |

—

upotreba hrastovih strugotina,

| — | povratna osmoza, |
| --- | --- |

—

povratna osmoza,

| — | djelomična dealkoholizacija vina. |
| --- | --- |

—

djelomična dealkoholizacija vina.

Pravila o proizvodnji vina (1)

Postupak uzgoja

Pravila o uzgoju vinove loze:

| (a) | Za vinograde koji su već postojali 1. kolovoza 2010. (klasična vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”): grožđe prikladno za proizvodnju klasičnih vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” zaštićenog podrijetla može potjecati iz bilo kojeg vinograda, bez obzira na metodu uzgoja, sve dok se vinograd obrađuje. |
| --- | --- |

(a)

Za vinograde koji su već postojali 1. kolovoza 2010. (klasična vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”): grožđe prikladno za proizvodnju klasičnih vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” zaštićenog podrijetla može potjecati iz bilo kojeg vinograda, bez obzira na metodu uzgoja, sve dok se vinograd obrađuje.

| (b) | Za vinograde koji su posađeni nakon 1. kolovoza 2010. (klasična vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”):






  i. | sustav uzgoja Guyot; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vinograde koji su posađeni nakon 1. kolovoza 2010. (klasična vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”):

i.

sustav uzgoja Guyot;

| ii. | srednje visok kordonac; |
| --- | --- |

ii.

srednje visok kordonac;

| iii. | niski kordonac; |
| --- | --- |

iii.

niski kordonac;

| iv. | uzgoj u obliku kišobrana; |
| --- | --- |

iv.

uzgoj u obliku kišobrana;

| v. | uzgoj u obliku lepeze; |
| --- | --- |

v.

uzgoj u obliku lepeze;

| vi. | račvasti uzgoj; |
| --- | --- |

vi.

račvasti uzgoj;

| vii. | uzgoj u obliku vaze. |
| --- | --- |

vii.

uzgoj u obliku vaze.

| 2. | Pravila o gustoći trsova u vinogradu






  (a) | Za vinograde koji su već postojali 1. kolovoza 2010.: grožđe prikladno za proizvodnju klasičnih vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” zaštićenog podrijetla može potjecati iz bilo kojeg vinograda, bez obzira na razmake, sve dok se vinograd obrađuje. |
| --- | --- | --- |

2.

Pravila o gustoći trsova u vinogradu

(a)

Za vinograde koji su već postojali 1. kolovoza 2010.: grožđe prikladno za proizvodnju klasičnih vina te vina kategorija „Superior” i „Grand Superior” zaštićenog podrijetla može potjecati iz bilo kojeg vinograda, bez obzira na razmake, sve dok se vinograd obrađuje.

| (b) | Za vinograde posađene nakon 1. kolovoza 2010. (klasična vina):






  i. | gustoća trsova najmanje 3 700 trsova/ha; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za vinograde posađene nakon 1. kolovoza 2010. (klasična vina):

i.

gustoća trsova najmanje 3 700 trsova/ha;

| ii. | razmak između trsova najmanje 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

razmak između trsova najmanje 0,8 m.

| (c) | Za vinograde posađene nakon 1. kolovoza 2010. (vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”):






  i. | gustoća trsova: najmanje 4 000 trsova/ha; |
| --- | --- | --- |

(c)

Za vinograde posađene nakon 1. kolovoza 2010. (vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”):

i.

gustoća trsova: najmanje 4 000 trsova/ha;

| ii. | razmak između trsova najmanje 0,8 m. |
| --- | --- |

ii.

razmak između trsova najmanje 0,8 m.

| 3. | Način berbe: strojna ili ručna. |
| --- | --- |

3.

Način berbe: strojna ili ručna.

| 4. | Određivanje datuma berbe: zrelost uzgojenih sorti grožđa utvrđuje nadležna općinska uprava za sektor vina, na temelju čega određuje početni datum berbe za pojedinu sortu. |
| --- | --- |

4.

Određivanje datuma berbe: zrelost uzgojenih sorti grožđa utvrđuje nadležna općinska uprava za sektor vina, na temelju čega određuje početni datum berbe za pojedinu sortu.

Kvaliteta grožđa (najmanji sadržaj šećera izražen kao potencijalna alkoholna jakost) (1)

Postupak uzgoja

„Classicus bikavér” (bikova krv Classicus):

| — | 10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bíbor kadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bíbor kadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

„Classicus muskotály”(muškatno vino Classicus):

| — | 9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály

| — | 10,57 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni

„Classicus siller” (vino „clairet” Classicus):

| — | 10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

„Classicus rozé” (ružičasto vino Classicus):

| — | 10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

Kvaliteta grožđa (najmanji sadržaj šećera izražen kao potencijalna alkoholna jakost) (2)

Postupak uzgoja

„Classicus fehér” (bijelo vino Classicus):

| — | 9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály, Kadarka |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály, Kadarka

| — | 10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni |
| --- | --- |

—

10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöld veltelíni

„Classicus csillag” (vino „étoile” Classicus):

| — | 9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály

| — | 10,57 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöldveltelíni |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni, Zöldveltelíni

„Classicus vörös” (crno vino Classicus):

| — | 10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,6 % vol. (17 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 prema mađarskoj klasifikaciji mošta): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

Za sva vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”:

| — | 12,83 % vol. (20 prema mađarskoj klasifikaciji mošta) za sve sorte |
| --- | --- |

—

12,83 % vol. (20 prema mađarskoj klasifikaciji mošta) za sve sorte

(b)   Najveći prinosi

Za klasična vina

100 hektolitara po hektaru

Za klasična vina – ručna berba

13 600 kg grožđa po hektaru

Za klasična vina – strojna berba

13 100 kg grožđa po hektaru

Za vina „Superior”

60 hektolitara po hektaru

Za vina „Superior” – ručna berba

8 100 kg grožđa po hektaru

Za vina „Superior” – strojna berba

7 800 kg grožđa po hektaru

Za vina „Grand Superior”

35 hektolitara po hektaru

Za vina „Grand Superior” – ručna berba

6 000 kg grožđa po hektaru

Za vina „Grand Superior” – strojna berba

5 600 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

1.   KLASIČNA VINA:

Područja općina Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu i Verpelét razvrstana u razred I. ili II. u katastru vinograda.

2.   VINA KATEGORIJA „SUPERIOR” I „GRAND SUPERIOR”:

Područja općina Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu i Verpelét razvrstana u razred I. ili II. u katastru vinograda.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | juhfark – fehérboros |
| --- | --- |

juhfark – fehérboros

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | kabar |
| --- | --- |

kabar

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | cabernet dorsa |
| --- | --- |

cabernet dorsa

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

furmint – furmint bianco

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | bouvier |
| --- | --- |

bouvier

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | menoire |
| --- | --- |

menoire

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | alibernet |
| --- | --- |

alibernet

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | viognier |
| --- | --- |

viognier

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | kerner |
| --- | --- |

kerner

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | csókaszőlő |
| --- | --- |

csókaszőlő

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | zöld szilváni – grüner sylvaner |
| --- | --- |

zöld szilváni – grüner sylvaner

| | chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas doré

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | bíbor kadarka |
| --- | --- |

bíbor kadarka

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

chasselas – chasselas dorato

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | juhfark – mohácsi |
| --- | --- |

juhfark – mohácsi

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | juhfark – lämmerschwantz |
| --- | --- |

juhfark – lämmerschwantz

| | juhfark – tarpai |
| --- | --- |

juhfark – tarpai

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | zöld szilváni – sylvánske zelené |
| --- | --- |

zöld szilváni – sylvánske zelené

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | mátrai muskotály |
| --- | --- |

mátrai muskotály

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | zöld szilváni – silvanec zeleni |
| --- | --- |

zöld szilváni – silvanec zeleni

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

8.   Opis povezanosti

Vino (1)

1.   Opis razgraničenog područja

Prirodni čimbenici

Regija Eger smještena je između planina Mátra i Bükk, na spoju Sjevernog mađarskog gorja i Velike mađarske nizine, na nadmorskoj visini od 160 do 180 metara. Dolina Eger na istoku i zapadu omeđena je gorjem visine od 200 do 300 metara.

Sa sjeveroistočne strane grada proteže se planina Nagy-Eged, čiji je najviši vrh viši od 500 metara. Planina Nagy-Eged proteže se s istoka prema zapadu, a obronci na kojima se nalaze vinogradi okrenuti su prema jugu.

Vrste tla u vinogradarskoj regiji Eger

Tlo na područjima proizvodnje obuhvaćenima zemljopisnim nazivom „Eger” uključuje nekoliko vrsta smeđeg šumskog tla nastalog na podlozi riolitnog tufa vulkanskog podrijetla (ramman, černozem, mješovita tla, erodirana tla), uz iznimku aluvijalnog pjeskovitog tla na rubovima općina Verpelét, Feldebrő, Aldebrő i Tófalu. Uz nekoliko iznimaka, vinogradi su uglavnom smješteni na visoravnima i njihovim blagim padinama okrenutima prema jugu, zapadu i istoku. Tamo se uzdižu planina Nagy-Eged, prekrivena smeđim šumskim tlom nastalim na sedimentu morskog vapnenca, i planina Mész s andezitnom podlogom.

Prikladnosti tla za sadnju vinove loze dodatno pridonose i povoljni topografski uvjeti na rubnim dijelovima grada. Vinova loza posađena je na obroncima planina i gorja koji su okrenuti prema jugu i jugozapadu, a nazivaju se verő (suncem obasjani obronci). U nastavku su navedeni tipični meteorološki podaci za tu vinogradarsku regiju na temelju 47-godišnjeg prosjeka: prosječna godišnja temperatura: 10,65 °C; prosječna godišnja količina oborina: 592,6 mm; prosječan broj sunčanih sati godišnje: 1 964 sata. U okviru zakonodavstva koje je trenutačno na snazi, područja prikladna za sađenje vinove loze razvrstana su u razred I. ili II. u katastru vinograda. U vinogradarskoj regiji Eger područja iz razreda I. prikladna za sadnju vinove loze obuhvaćaju 18 431 hektar, a područja iz razreda II. 3 914 hektara. Ukupno područje obuhvaća 22 345 ha.

Ljudski čimbenici

U okolici Egera grožđe i uzgoj grožđa prvi put su se javili u srednjem vijeku.

Fosilni ostaci lista vinove loze stari 30 milijuna godina, poznati pod nazivom „Vitis Hungarica”, otkriveni su na obroncima gore Kis-Eged. Međutim, ne povezuje ih se s modernim vinogradarstvom. Arheološki podaci pokazuju da je naseljavanje Egera i okolnih područja započelo u 10. stoljeću. Vjeruje se da je početkom 11. stoljeća to bila jedna od većih naseobina u Mađarskoj. Kraljevska povelja koju je 1261. izdao kralj Béla IV. potvrđuje da je prvi mađarski kralj, Stjepan I. Sveti, donirao desetinu vina proizvedenog u dolini Eger biskupiji Egera. Mognolska invazija iz 1241. dovela je do znatnog smanjenja broja stanovnika te je nedostatak radne snage nagnao kralja Bélu IV. da u zemlju pozove strane doseljenike. Vjeruje se da su upravo tada u Eger stigli Valonci, za koje se zna da su živjeli u ulici Olasz utca. Valonski doseljenici stigli su i u selo Tállya te su sa sobom donijeli francuske metode uzgoja vinove loze i praksu skladištenja vina u bačvama.

Vjeruje se da su prve podrume izgradile crkvene institucije, a najstariji su bili poznati pod nazivom dézsmapince (podrum za skladištenje desetine vina).

Tradicija vinogradarstva u Egeru traje stoljećima. Gáspár Bouttats, flamanski grafičar i graver, autor je nekoliko bakroreza povezanih s Mađarskom, među ostalim i jednog koji prikazuje pogled na Eger, ili „Erlau”, koji je uključen u djelo „Description exacte des Royaumes de Hongrie” objavljeno u Antwerpenu 1688. Sačuvan je i jedan još raniji bakrorez Egera („Agria vulgo Erla”), koji prikazuje osmansko osvajanje grada vina, a objavio ga je G. Hoefnagel 1617. Oba bakroreza prikazuju slavnu gradsku utvrdu i vinograde.

Iz nekih se izvora može zaključiti da je vinogradarstvo doživjelo znatne promjene u 17. stoljeću. Uz sorte bijelog grožđa koje su dotad prevladavale, sorte crnog grožđa postupno su postajale sve popularnije.

Vrijedi napomenuti da su vinogradari iz regije Eger izumili poseban alat (tzv. motika iz Egera) kako bi mogli obrađivati tvrdo tlo na tom području. Za mjerenje količine svojih vina koristili su se mjerom „Eger akó” (oko 200 litara) čija je vrijednost bila oko četiri puta veća od uobičajene mjere „akó”. Zbog relativne kiselosti vina i činjenice da ih se dugo može čuvati bilo je potrebno dulje dozrijevanje u drvenim bačvama. Proizvođači su vina ostavljali da dozrijevaju u bačvama u podrumima i podrumskim sustavima ugrađenima u riolitni tuf na kojem je nastao grad, koji su osiguravali prirodnu podrumsku klimu (klimu za dozrijevanje).

Razvrstavanje vinograda u prošlosti

Prvo je zlatno doba vinogradarstva u Egeru započelo u 15. i 16. stoljeću, a vrhunac je doživjelo u 18. stoljeću. Zapisi iz 1760. i 1789. otkrivaju podatke o kvaliteti vinograda. Vinogradi su 1760. podijeljeni u tri razreda, ovisno o kvaliteti tla, nagibu padine, sunčevoj svjetlosti itd. Gotovo 50 % vinograda razvrstano je u prvi razred.

Vinogradi u Egeru 1789. podijeljeni su u šest razreda. (Na nacionalnoj razini postojalo je osam razreda, no na području Egera nisu se nalazili vinogradi iz posljednja dva razreda.) Načela razvrstavanja bila su slična onima iz 1760., a jedina je razlika bila ta da su u prvi razred razvrstani brojni izvrsni vinogradi u kojima se uzgajalo grožđe za vino „aszú”.

U Egeru su pravila zajednice proizvođača vina postojala već u 18. stoljeću, a provodili su ih službenici zajednice proizvođača vina pod nadzorom suca.

Vino (2)

1.   Opis razgraničenog područja (nastavak)

Sorte grožđa koje se uzgajaju i vina koja se od njih proizvode

Do pojave sorte Kadarka u 15. stoljeću, koju su u Eger donijeli Srbi koji su napuštali svoje domove pred osmanskom okupacijom, na tom se području uglavnom uzgajalo bijelo grožđe. Osim sorte Kadarka, Srbi su sa sobom donijeli i metode za proizvodnju crnog vina. U zapisima o županiji Heves državne vinogradarske škole u Budi navodi se najmanje 56 sorti grožđa. Više sorti uzgajalo se samo u županijama Pest i Baranya. U većini vinograda neposredno prije epidemije filoksere uzgajale su se sorte Lúdtalpú i Kereklevelű. U listu „Szőlészeti Lapok”(bilten za vinogradare) 1859. istaknuta je potreba za odgovarajućim promicanjem drugih sorti osim sorte Kadarka i pohvalila su se svojstva sorti Oporto i Fekete muskotály koje vinima pružaju izvrsnu obojenost.

Vrsta vina iz Egera tamnocrvene boje poznata pod nazivom „Bikavér” (bikova krv) prvi se put pojavila u knjizi izreka iz 1851.: „Bikova krv naziv je za snažno crno vino, kao što je vino ‚Eger’.” Nakon epidemije filoksere Ampelološki institut uspostavio je ogranak u Egeru, u suradnji s vinogradarskom školom, kako bi pokazao koliko su uzgoj grožđa i proizvodnja vina važni u Egeru. Ogranak je uskoro postao jedna od najvažnijih mađarskih ustanova za razvijanje otpornosti, istraživanje vrijednosti sorti, ocjenu područja proizvodnje (vinograda) i istraživanje metoda uzgoja vinove loze, posebno za proizvodnju crnog vina.

Zaštita oznake izvornosti „Eger”

Važnost vina iz Egera potvrđena je i činjenicom da su 15. rujna 1970. oznake izvornosti „EGER (ERLAU)” i „EGRI (ERLAUER)” registrirane na temelju članka 33. Lisabonskog sporazuma za zaštitu oznaka izvornosti i njihovu međunarodnu registraciju, čime se znatno pridonijelo zaštiti njihova tržišta.

2.   Opis vina

Regija je pogodna za proizvodnju bijelih vina koja su lagana i dugotrajnog okusa ili teška, snažna i punog okusa. Riječ je o vinima bogatih aroma i mineralnih svojstava, a imaju i više prirodnih kiselina od vina koja se proizvode u vinogradarskim regijama južno od Egera.

U toj se vinogradarskoj regiji proizvode i ružičasta vina bogatog okusa s duljim životnim vijekom od prosjeka za druga mađarska vina, a proizvode se i vina „siller” koja su bogata aromama svježeg i zrelog voća.

Crna vina imaju relativno nizak sadržaj tanina, a zbog blizine sjeverne granice i učinka vjetrova u planinama i dolinama vina proizvedena na tom području imaju relativno visoku kiselost, dugotrajan okus i raznolike izražene voćne i pikantne arome, što ih čini prikladnima za dugotrajno dozrijevanje.

Toj je vinogradarskoj regiji oduvijek svojstvena upotreba velikog broja sorti. Zato je dobila ugled regije miješanih vina, među kojima se ističe „Egri Bikavér”.

3.   Prezentacija i dokaz uzročne veze

Na opće klimatske uvjete u vinogradarskoj regiji uglavnom utječe blizina gorja Bükk. Ono štiti od zimskog mraza, a zbog hladnih noći uzrokovanih „planinskim vjetrom” nakon toplih ljetnih i jesenskih dana grožđe zadržava profinjenu i elegantnu kiselost i svoje osnovne voćne arome. Zato vina „Eger” općenito imaju živahnu kiselost i dugotrajan okus. Tla u vinogradarskoj regiji Eger imaju dobru ravnotežu vode te se zbog prosječne godišnje količine oborina od 600 mm grožđe razvija stabilno i mirno. Stoga se u tim vinima ne stvara nezrela kiselost uslijed nedostatka vode.

Zbog raznolikosti klimatskih uvjeta i sastava tla u vinogradarskoj regiji Eger postoje znatne razlike među pojedinim vinogradima kad je riječ o sadržaju alkohola, kiselosti i aromi vina, posebno u slučaju „slabijih” godina berbe. Institut Egri Szőlészeti és Borászati Kutató Intézetben (Institut za istraživanje vinove loze i vina regije Eger) proveo je ispitivanja koja su pokazala da lokacija područja proizvodnje i njihova izloženost znatno utječu na alkoholnu jakost i opojnost vina, dok sastav tla ima važniju ulogu u sastavu suptilnih aroma. Isto tako, vinogradi različitih svojstava tla omogućuju proizvodnju posebnih vina raznolikih značajki. Na primjer, vina proizvedena od grožđa koje se uzgaja na tlu s tanjim površinskim slojem vulkanskog podrijetla ima više mineralnih svojstava; vina proizvedena od grožđa koje se uzgaja na dubokim tlima s visokim udjelom gline imaju puniji okus; a vina proizvedena od grožđa uzgojenog na pjeskovitom tlu u regiji Debrő opojnija su zbog brzog zagrijavanja tla.

Zbog tradicije i klimatske raznolikosti potreban je te je opravdan uzgoj velikog broja različitih sorti vinove loze i proizvodnja vrlo velikog broja različitih vina u toj vinogradarskoj regiji. Klimatski i pedološki uvjeti razgraničenog područja proizvodnje vina „Eger” čine ih jedinstvenima jer omogućuju vinogradarima proizvodnju svih vrsta vina izvrsne kvalitete, za razliku od drugih vinogradarskih regija.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Opća pravila o označivanju (1)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Tradicionalni izraz „vino zaštićenog podrijetla” može se upotrijebiti umjesto izraza „zaštićena oznaka izvornosti” u obliku „klasično vino zaštićenog podrijetla”, „vino ‚Superior’ zaštićenog podrijetla” ili „vino ‚Grand Superior’ zaštićenog podrijetla”. |
| --- | --- |

(a)

Tradicionalni izraz „vino zaštićenog podrijetla” može se upotrijebiti umjesto izraza „zaštićena oznaka izvornosti” u obliku „klasično vino zaštićenog podrijetla”, „vino ‚Superior’ zaštićenog podrijetla” ili „vino ‚Grand Superior’ zaštićenog podrijetla”.

| (b) | Nazivi sorti, tradicionalni izrazi, drugi ograničeni izrazi ili izrazi koji se odnose na boju vina mogu se navesti samo ako se takvi izrazi ne ističu više od oznake izvornosti u pogledu vrste, veličine ili boje fonta. |
| --- | --- |

(b)

Nazivi sorti, tradicionalni izrazi, drugi ograničeni izrazi ili izrazi koji se odnose na boju vina mogu se navesti samo ako se takvi izrazi ne ističu više od oznake izvornosti u pogledu vrste, veličine ili boje fonta.

| (c) | Kad je riječ o vinima kategorija „Superior” i „Grand Superior”, izraz „Superior” odnosno „Grand Superior” dodaje se nazivu vina*, koji se mora navesti na etiketi nakon oznake izvornosti istom tipografijom. Ako se uključuje naziv vinograda, svako polje u kojem se navodi naziv vinograda mora uključivati njegov razred i naziv općine. |
| --- | --- |

(c)

Kad je riječ o vinima kategorija „Superior” i „Grand Superior”, izraz „Superior” odnosno „Grand Superior” dodaje se nazivu vina*, koji se mora navesti na etiketi nakon oznake izvornosti istom tipografijom. Ako se uključuje naziv vinograda, svako polje u kojem se navodi naziv vinograda mora uključivati njegov razred i naziv općine.

| (d) | Tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti samo na vinu koje se proizvodi od grožđa koje se uzgaja na sljedećim područjima: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros i Szomolya, razvrstanima u razred I. i II. u katastru vinograda; vinogradima Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok i Szirák u općini Verpelét; i vinogradu Dobi tető u općini Tarnaszentmária. |
| --- | --- |

(d)

Tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti samo na vinu koje se proizvodi od grožđa koje se uzgaja na sljedećim područjima: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros i Szomolya, razvrstanima u razred I. i II. u katastru vinograda; vinogradima Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok i Szirák u općini Verpelét; i vinogradu Dobi tető u općini Tarnaszentmária.

Opća pravila o označivanju (2)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (e) | Tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom. |
| --- | --- |

(e)

Tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom.

| (f) | Slika koja prikazuje oblik bika ili njegove glave ili bilo kakva slika koja tome nalikuje i riječ „bikavér” na stranom jeziku, ili bilo koji izraz koji upućuje na bikovu krv na mađarskom ili stranom jeziku, mogu se navesti samo na etiketama i bocama vina „Egri Bikavér”, „Egri Bikavér Superior” i „Egri Bikavér Grand Superior”. Iznimka je slika glave bika koja se nalazi na žigu vinogradarske regije Eger. |
| --- | --- |

(f)

Slika koja prikazuje oblik bika ili njegove glave ili bilo kakva slika koja tome nalikuje i riječ „bikavér” na stranom jeziku, ili bilo koji izraz koji upućuje na bikovu krv na mađarskom ili stranom jeziku, mogu se navesti samo na etiketama i bocama vina „Egri Bikavér”, „Egri Bikavér Superior” i „Egri Bikavér Grand Superior”. Iznimka je slika glave bika koja se nalazi na žigu vinogradarske regije Eger.

| (g) | Slika koja prikazuje zvijezdu ili nešto što nalikuje zvijezdi, bilo koje veličine ili oblika, ili riječ „csillag” (zvijezda) na stranom jeziku, ili bilo koji izraz koji upućuje na zvijezdu na mađarskom ili stranom jeziku, mogu se navesti samo na vinima „étoile”„Egri Csillag”, „Egri Csillag Superior” i „Egri Csillag Grand Superior”. |
| --- | --- |

(g)

Slika koja prikazuje zvijezdu ili nešto što nalikuje zvijezdi, bilo koje veličine ili oblika, ili riječ „csillag” (zvijezda) na stranom jeziku, ili bilo koji izraz koji upućuje na zvijezdu na mađarskom ili stranom jeziku, mogu se navesti samo na vinima „étoile”„Egri Csillag”, „Egri Csillag Superior” i „Egri Csillag Grand Superior”.

| (h) | Naziv sorte u miješanom vinu smije se navesti samo ako udio svake sorte u mješavini iznosi 5 % ili više. U tom se slučaju naziv sorte može navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi petinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti. |
| --- | --- |

(h)

Naziv sorte u miješanom vinu smije se navesti samo ako udio svake sorte u mješavini iznosi 5 % ili više. U tom se slučaju naziv sorte može navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi petinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti.

| (i) | Obvezno se navodi godina berbe. |
| --- | --- |

(i)

Obvezno se navodi godina berbe.

| (j) | Naziv vinograda obvezno je navesti za vina kategorije „Grand Superior”. |
| --- | --- |

(j)

Naziv vinograda obvezno je navesti za vina kategorije „Grand Superior”.

Pravila o razgraničenju i navođenju manjih zemljopisnih jedinica (1)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Općine:






  i. | Klasična vina, vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”, sve vrste vina; |
| --- | --- | --- |

(a)

Općine:

i.

Klasična vina, vina kategorija „Superior” i „Grand Superior”, sve vrste vina;

| ii. | istovjetnost podrijetla: najmanje 85 %; |
| --- | --- |

ii.

istovjetnost podrijetla: najmanje 85 %;

| iii. | nazivi općina koji se mogu navesti: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét. |
| --- | --- |

iii.

nazivi općina koji se mogu navesti: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét.

| (b) | Veza između manjih zemljopisnih jedinica i žigova: na proizvode od vina označene registriranim žigovima koji sadržavaju djelomično ili u cijelosti naziv manje zemljopisne jedinice ili upućivanje na zemljopisno područje zemlje, ili žigovima koji su bili u upotrebi prije 11. svibnja 2002., ne primjenjuju se pravila o podrijetlu grožđa upotrijebljenog za proizvodnju vina. |
| --- | --- |

(b)

Veza između manjih zemljopisnih jedinica i žigova: na proizvode od vina označene registriranim žigovima koji sadržavaju djelomično ili u cijelosti naziv manje zemljopisne jedinice ili upućivanje na zemljopisno područje zemlje, ili žigovima koji su bili u upotrebi prije 11. svibnja 2002., ne primjenjuju se pravila o podrijetlu grožđa upotrijebljenog za proizvodnju vina.

| (c) | Vinogradi:






  i. | samo na vinima kategorije „Grand Superior”; |
| --- | --- | --- |

(c)

Vinogradi:

i.

samo na vinima kategorije „Grand Superior”;

| ii. | istovjetnost podrijetla: najmanje 95 %; |
| --- | --- |

ii.

istovjetnost podrijetla: najmanje 95 %;

| iii. | na oznaci se mora navesti i općina u vinogradarskoj regiji; |
| --- | --- |

iii.

na oznaci se mora navesti i općina u vinogradarskoj regiji;

| iv. | nazivi vinograda:






  — | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké; |
| --- | --- | --- |

iv.

nazivi vinograda:

—

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké;

| — | Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part; |
| --- | --- |

—

Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part;

| — | Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő; |
| --- | --- |

—

Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő;

Pravila o razgraničenju i navođenju manjih zemljopisnih jedinica (2)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| iv. | nazivi vinograda (nastavak):






  — | Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy; |
| --- | --- | --- |

iv.

nazivi vinograda (nastavak):

—

Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy;

| — | Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa; |
| --- | --- |

—

Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa;

| — | Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás; |
| --- | --- |

—

Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás;

| — | Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc; |
| --- | --- |

—

Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc;

| — | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta; |
| --- | --- |

—

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta;

| — | Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja; |
| --- | --- |

—

Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja;

Pravila o razgraničenju i navođenju manjih zemljopisnih jedinica (3)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| iv. | nazivi vinograda (nastavak):






  — | Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő; |
| --- | --- | --- |

iv.

nazivi vinograda (nastavak):

—

Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő;

| — | Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy; |
| --- | --- |

—

Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy;

| — | Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő; |
| --- | --- |

—

Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő;

| — | Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél; |
| --- | --- |

—

Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél;

| — | Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz; |
| --- | --- |

—

Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz;

| — | Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part; |
| --- | --- |

—

Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part;

| — | Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy; |
| --- | --- |

—

Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy;

| — | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy; |
| --- | --- |

—

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy;

| — | Tófalu: Bogár-hát, Petes alja; |
| --- | --- |

—

Tófalu: Bogár-hát, Petes alja;

| — | Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres. |
| --- | --- |

—

Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres.

Pravila o navođenju vrsti vina (1)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

„Classicus bikavér” (bikova krv Classicus):

| — | tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino).

„Classicus muskotály”(muškatno vino Classicus):

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „cuvée”, „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje); |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „cuvée”, „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje);

| — | pri navođenju izraza „Muskotály” mora se obratiti pozornost na to da njegov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti. |
| --- | --- |

—

pri navođenju izraza „Muskotály” mora se obratiti pozornost na to da njegov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti.

„Classicus siller” i „Classicus rozé”(vino „clairet” i ružičasto vino):

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „cuvée”, „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje); |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „cuvée”, „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje);

„Classicus fehér” (bijelo vino Classicus):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino).

Pravila o navođenju vrsti vina (2)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

„Classicus csillag” (vino „étoile” Classicus):

| — | izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Classicus vörös” (crno vino Classicus):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „első szüret” (prva berba), „virgin vintage”, „újbor” (novo vino), „primőr” (primeur), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „óbor” (arhivsko vino), „muzeális bor” (povijesno vino).

„Superior bikavér” (bikova krv Superior):

| — | tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Superior fehér” (bijelo vino Superior):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), főbor (glavno vino). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), főbor (glavno vino).

Pravila o navođenju vrsti vina (3)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

„Superior csillag” (vino „étoile” Superior):

| — | izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Superior vörös” (crno vino Superior):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „főbor” (glavno vino). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje), „főbor” (glavno vino).

„Superior késői szüretelésű” (vino kasne berbe Superior):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Grand superior bikavér” (bikova krv Grand superior):

| — | tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

tradicionalni izraz „Bikavér” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

Pravila o navođenju vrsti vina (4)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

„Grand superior fehér” (bijelo vino Grand superior):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Grand superior csillag” (vino „étoile” Grand superior):

| — | izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom; |
| --- | --- |

—

izraz „csillag” može se navesti na etiketi samo neposredno nakon izraza „Egri” (oblika oznake izvornosti „Eger”), u istom redu i istom tipografijom;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

„Grand superior vörös” (crno vino Grand superior):

| — | pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

pri navođenju naziva sorti grožđa mora se obratiti pozornost na to da njihov font, veličina fonta ili boja fonta ne budu istaknutiji od oznake izvornosti;

| — | nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti; |
| --- | --- |

—

nazivi drugih sorti mogu se navesti samo znakovima čija veličina ne prelazi polovinu veličine fonta koji se upotrebljava za navođenje oznake izvornosti;

| — | tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje). |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi i drugi izrazi čija je upotreba ograničena, ali mogu se navesti: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vino koje dozrijeva u drvenim bačvama), „termőhelyen palackozva” (punjeno u boce na području proizvodnje).

Pravila o prezentiranju

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| (a) | Vina „Superior” i „Grand Superior” (bilo koja vrsta vina) te vina „Classicus Bikavér” i „Csillag” smiju se stavljati na tržište isključivo u staklenim bocama. Sve druge vrste vina mogu se na tržište staviti u staklenim bocama ili u vrećicama u kutijama. |
| --- | --- |

(a)

Vina „Superior” i „Grand Superior” (bilo koja vrsta vina) te vina „Classicus Bikavér” i „Csillag” smiju se stavljati na tržište isključivo u staklenim bocama. Sve druge vrste vina mogu se na tržište staviti u staklenim bocama ili u vrećicama u kutijama.

| (b) | Vina smiju prezentirati samo punionice registrirane pri Vijeću zajednica proizvođača vina vinogradarske regije Eger. Obveza o punjenju u boce na području proizvodnje ne primjenjuje se na vina koja vinari proizvode u vlastitom podrumu za konzumaciju na mjestu proizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

Vina smiju prezentirati samo punionice registrirane pri Vijeću zajednica proizvođača vina vinogradarske regije Eger. Obveza o punjenju u boce na području proizvodnje ne primjenjuje se na vina koja vinari proizvode u vlastitom podrumu za konzumaciju na mjestu proizvodnje.

| (c) | Prezentacija se može odvijati izvan razgraničenog područja samo uz dostavljanje obavijesti 48 sati prije prezentiranja. Prezentacija se mora izvršiti u roku od 90 dana od isporuke iz mjesta proizvodnje kako bi se zadržala organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

(c)

Prezentacija se može odvijati izvan razgraničenog područja samo uz dostavljanje obavijesti 48 sati prije prezentiranja. Prezentacija se mora izvršiti u roku od 90 dana od isporuke iz mjesta proizvodnje kako bi se zadržala organoleptička svojstva.

Najraniji datum prodaje

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| (a) | Klasična vina:






  i. | „Bikavér”: 1. studenoga godine nakon berbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

Klasična vina:

i.

„Bikavér”: 1. studenoga godine nakon berbe;

| ii. | „Csillag”: 15. ožujka godine nakon berbe; |
| --- | --- |

ii.

„Csillag”: 15. ožujka godine nakon berbe;

| iii. | sve druge vrste vina: nije propisano. |
| --- | --- |

iii.

sve druge vrste vina: nije propisano.

| (b) | Vina kategorije „Superior”:






  i. | „Bikavér”: 1. svibnja druge godine nakon berbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vina kategorije „Superior”:

i.

„Bikavér”: 1. svibnja druge godine nakon berbe;

| ii. | „Csillag”: 1. svibnja godine nakon berbe; |
| --- | --- |

ii.

„Csillag”: 1. svibnja godine nakon berbe;

| iii. | sve druge vrste vina: nije propisano. |
| --- | --- |

iii.

sve druge vrste vina: nije propisano.

| (c) | Vina kategorije „Grand Superior”:






  i. | „Bikavér”: 1. rujna druge godine nakon berbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

Vina kategorije „Grand Superior”:

i.

„Bikavér”: 1. rujna druge godine nakon berbe;

| ii. | „Csillag”: 1. srpnja godine nakon berbe; |
| --- | --- |

ii.

„Csillag”: 1. srpnja godine nakon berbe;

| iii. | sve druge vrste vina: nije propisano. |
| --- | --- |

iii.

sve druge vrste vina: nije propisano.

Proizvodnja izvan razgraničenog proizvodnog područja

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U općini Kompolt; u općinama Bogács, Bükkzsérc i Cserépfalu u slučaju grožđa koje se uzgaja u vinogradu Dóc dűlő u općini Noszvaj.

Prijelazna pravila

Pravni okvir:

Donosi ga organizacija koja upravlja ZOI-jem/ZOZP-om, ako su to predvidjele države članice.

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| (a) | Proizvođači koji su na tržište stavili vino „Egri Bikavér” proizvedeno od grožđa uzgojenog prije 31. prosinca 2009., uz navođenje vinograda, a ispunili su uvjete utvrđene u članku 20. Odluke br. 102/2009 Ministarstva za poljoprivredu i ruralni razvoj od 5. kolovoza 2009. o vinima zaštićene izvornosti iz vinogradarske regije Eger, moraju u godinama koje dolaze pri miješanju vina „Egri Bikavér” s grožđem koje potječe iz istog vinograda primjenjivati stara pravila o miješanju vina „Egri Bikavér” kako su utvrđena u Odluci br. 103/2003 Ministarstva za poljoprivredu i ruralni razvoj od 31. prosinca 2003., dok god vinograd posluje ili dok proizvođač ne izmijeni sastav sorti u vinogradu. |
| --- | --- |

(a)

Proizvođači koji su na tržište stavili vino „Egri Bikavér” proizvedeno od grožđa uzgojenog prije 31. prosinca 2009., uz navođenje vinograda, a ispunili su uvjete utvrđene u članku 20. Odluke br. 102/2009 Ministarstva za poljoprivredu i ruralni razvoj od 5. kolovoza 2009. o vinima zaštićene izvornosti iz vinogradarske regije Eger, moraju u godinama koje dolaze pri miješanju vina „Egri Bikavér” s grožđem koje potječe iz istog vinograda primjenjivati stara pravila o miješanju vina „Egri Bikavér” kako su utvrđena u Odluci br. 103/2003 Ministarstva za poljoprivredu i ruralni razvoj od 31. prosinca 2003., dok god vinograd posluje ili dok proizvođač ne izmijeni sastav sorti u vinogradu.

| (b) | Proizvođači koji proizvode vino „Classicus Egri Bikavér” u skladu sa standardima ekološkog uzgoja od grožđa iz ekoloških vinograda i mogu dokazati da u određenoj godini ne mogu miješati vina od četiriju sorti grožđa navedenih u točki III. mogu u toj godini proizvesti ekološko vino „Classicus Egri Bikavér” miješanjem vina triju sorti grožđa, u skladu s pravilima o miješanju. |
| --- | --- |

(b)

Proizvođači koji proizvode vino „Classicus Egri Bikavér” u skladu sa standardima ekološkog uzgoja od grožđa iz ekoloških vinograda i mogu dokazati da u određenoj godini ne mogu miješati vina od četiriju sorti grožđa navedenih u točki III. mogu u toj godini proizvesti ekološko vino „Classicus Egri Bikavér” miješanjem vina triju sorti grožđa, u skladu s pravilima o miješanju.

| (c) | Prijelazna pravila prestaju se primjenjivati od vinske godine 2021./2022. |
| --- | --- |

(c)

Prijelazna pravila prestaju se primjenjivati od vinske godine 2021./2022.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---