# Az Európai Unió C 170/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 170 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. május 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 170

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. május 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 170/01 | A bizottság közleménye A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának jóváhagyása | 1 |
| 2020/C 170/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 170/01

A bizottság közleménye A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának jóváhagyása

1

2020/C 170/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 170/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. május 15. | 21 |
| | Számvevőszék |
| 2020/C 170/04 | 12/2020. sz. különjelentés Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform: az uniós beruházások élénkítésére létrehozott platform hatása egyelőre elenyésző | 22 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 170/05 | A szerencsejáték-szervezők nemzeti mentességei az (EU) 2015/849 irányelvet (pénzmosási irányelv) átültető nemzeti rendelkezések alól Azon tagállamok jegyzéke, amelyek úgy döntöttek, hogy egyes szerencsejáték-szervezőket mentesítenek a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető egyes nemzeti rendelkezések alól | 23 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 170/03

Euroátváltási árfolyamok — 2020. május 15.

21

Számvevőszék

2020/C 170/04

12/2020. sz. különjelentés Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform: az uniós beruházások élénkítésére létrehozott platform hatása egyelőre elenyésző

22

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 170/05

A szerencsejáték-szervezők nemzeti mentességei az (EU) 2015/849 irányelvet (pénzmosási irányelv) átültető nemzeti rendelkezések alól Azon tagállamok jegyzéke, amelyek úgy döntöttek, hogy egyes szerencsejáték-szervezőket mentesítenek a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető egyes nemzeti rendelkezések alól

23

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 170/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 170/07 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 27 |
| 2020/C 170/08 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele | 38 |
| 2020/C 170/09 | Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele | 51 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 170/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 170/07

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

27

2020/C 170/08

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

38

2020/C 170/09

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának jóváhagyása

(2020/C 170/01)

A Bizottság 2020. május 11-én jóváhagyta a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmát.

A bizottsági rendelettervezet e közlemény mellékletében található. A bizottsági rendelettervezet nyilvános konzultáció keretében véleményezhető az alábbi linken: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG (EU) .../... RENDELETTERVEZETE

( )

a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 651/2014/EU bizottsági rendelet (2) bizonyos támogatási kategóriákat összeegyeztethetőnek nyilvánít a belső piaccal. |
| --- | --- |

(1)

A 651/2014/EU bizottsági rendelet (2) bizonyos támogatási kategóriákat összeegyeztethetőnek nyilvánít a belső piaccal.

| (2) | Az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozások gyakran nehezen tudják finanszírozni azokat a többletköltségeket, amelyek a különböző régiókban, tagállamokban vagy harmadik országokban található partnerekkel való együttműködéshez kapcsolódnak. Tekintettel arra, hogy a kohéziós politika szempontjából fontos szerepet tölt be az európai területi együttműködés, amely keretet biztosít a különböző tagállamok vagy harmadik országok nemzeti, regionális és helyi szereplői közötti közös fellépések és szakpolitikai eszmecserék megvalósításához, enyhíteni kell az európai területi együttműködési projektek előtt álló bizonyos nehézségeket annak érdekében, hogy e projektek könnyebben megfeleljenek az állami támogatási szabályoknak. A Bizottság tapasztalatainak fényében a 651/2014/EU rendeletet alkalmazni kell az európai területi együttműködési projektekre irányuló támogatásokra, függetlenül a kedvezményezett vállalkozások méretétől. |
| --- | --- |

(2)

Az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozások gyakran nehezen tudják finanszírozni azokat a többletköltségeket, amelyek a különböző régiókban, tagállamokban vagy harmadik országokban található partnerekkel való együttműködéshez kapcsolódnak. Tekintettel arra, hogy a kohéziós politika szempontjából fontos szerepet tölt be az európai területi együttműködés, amely keretet biztosít a különböző tagállamok vagy harmadik országok nemzeti, regionális és helyi szereplői közötti közös fellépések és szakpolitikai eszmecserék megvalósításához, enyhíteni kell az európai területi együttműködési projektek előtt álló bizonyos nehézségeket annak érdekében, hogy e projektek könnyebben megfeleljenek az állami támogatási szabályoknak. A Bizottság tapasztalatainak fényében a 651/2014/EU rendeletet alkalmazni kell az európai területi együttműködési projektekre irányuló támogatásokra, függetlenül a kedvezményezett vállalkozások méretétől.

| (3) | Ezenfelül tekintettel arra, hogy az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknak nyújtott kis összegű támogatások korlátozott hatást gyakorolnak a kereskedelemre és a versenyre, egyszerű szabályokat kell meghatározni azokra az esetekre, amikor az egy vállalkozásra jutó támogatás halmozott összege projektenként nem halad meg egy bizonyos felső határt. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül tekintettel arra, hogy az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknak nyújtott kis összegű támogatások korlátozott hatást gyakorolnak a kereskedelemre és a versenyre, egyszerű szabályokat kell meghatározni azokra az esetekre, amikor az egy vállalkozásra jutó támogatás halmozott összege projektenként nem halad meg egy bizonyos felső határt.

| (4) | A független szakértők által végzett értékelést és rangsorolást követően a „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesült olyan kutatás-fejlesztési projektek vagy megvalósíthatósági tanulmányok, amelyek kiválónak és állami finanszírozásra érdemesnek tekinthetők, de a rendelkezésre álló költségvetési források hiánya miatt nem finanszírozhatók a Horizont keretprogramból, támogatásban részesülhetnek nemzeti forrásokból, köztük a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap Plusz forrásaiból. Az ilyen, kis- és középvállalkozások által megvalósított kutatás-fejlesztési projektekre nyújtott állami támogatást összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. Ezenfelül a „kiválósági pecsét” védjegyének odaítélése előtt a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályainak megfelelően uniós szinten már értékelt támogathatósági feltételeket nem kell újból értékelni. A projekteket végrehajtó szervezetek nyereségorientált vagy nonprofit jellege a versenyjog értelmében nem releváns szempont. |
| --- | --- |

(4)

A független szakértők által végzett értékelést és rangsorolást követően a „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesült olyan kutatás-fejlesztési projektek vagy megvalósíthatósági tanulmányok, amelyek kiválónak és állami finanszírozásra érdemesnek tekinthetők, de a rendelkezésre álló költségvetési források hiánya miatt nem finanszírozhatók a Horizont keretprogramból, támogatásban részesülhetnek nemzeti forrásokból, köztük a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap Plusz forrásaiból. Az ilyen, kis- és középvállalkozások által megvalósított kutatás-fejlesztési projektekre nyújtott állami támogatást összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és bizonyos feltételek mellett mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. Ezenfelül a „kiválósági pecsét” védjegyének odaítélése előtt a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályainak megfelelően uniós szinten már értékelt támogathatósági feltételeket nem kell újból értékelni. A projekteket végrehajtó szervezetek nyereségorientált vagy nonprofit jellege a versenyjog értelmében nem releváns szempont.

| (5) | Az (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (CEF2 rendelet) hatálya alá tartozó digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projektekhez nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, és bizonyos feltételek mellett mentesíthető a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2020/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (CEF2 rendelet) hatálya alá tartozó digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projektekhez nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal, és bizonyos feltételek mellett mentesíthető a bejelentési kötelezettség alól.

| (6) | Az EKT igazoló vizsgálata és a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében kutatóknak nyújtott, gazdasági tevékenységnek minősülő támogatásokat szintén összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, ha a „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesülnek. |
| --- | --- |

(6)

Az EKT igazoló vizsgálata és a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében kutatóknak nyújtott, gazdasági tevékenységnek minősülő támogatásokat szintén összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, ha a „kiválósági pecsét” minőségi védjegyében részesülnek.

| (7) | A kutatás-fejlesztési projektek (mint például a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján, intézményesített európai partnerség keretében megvalósuló projektek vagy az Európai horizont keretprogramban meghatározott program-társfinanszírozási cselekvés) számára nyújtott, nemzeti és központi irányítású uniós forrásokból álló kombinált közfinanszírozás hozzájárulhat az európai kutatás-fejlesztés versenyképességének javításához, mivel az ilyen kutatás-fejlesztési projektek úgy tekinthetők, hogy közös európai érdekű célkitűzéseket valósítanak meg, és jól meghatározott piaci hiányosságokat kezelnek. Ez akkor áll fenn, ha az ilyen projekteket legalább három (illetve partnerségalakítás esetén két) tagállam részvételével zajló transznacionális felhívások alapján a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai Horizont keretprogram szabályaival összhangban független szakértők értékelik, rangsorolják és választják ki. A tagállamok által az e társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat – köztük a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az európai strukturális és beruházási alapokból, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Európai Szociális Alap Pluszból származó forrásokat – bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. Ezenfelül valamely kutatás-fejlesztési projekt kiválasztása előtt a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályainak megfelelően transznacionális szinten független szakértők által már értékelt támogathatósági feltételeket nem kell újból értékelni. |
| --- | --- |

(7)

A kutatás-fejlesztési projektek (mint például a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján, intézményesített európai partnerség keretében megvalósuló projektek vagy az Európai horizont keretprogramban meghatározott program-társfinanszírozási cselekvés) számára nyújtott, nemzeti és központi irányítású uniós forrásokból álló kombinált közfinanszírozás hozzájárulhat az európai kutatás-fejlesztés versenyképességének javításához, mivel az ilyen kutatás-fejlesztési projektek úgy tekinthetők, hogy közös európai érdekű célkitűzéseket valósítanak meg, és jól meghatározott piaci hiányosságokat kezelnek. Ez akkor áll fenn, ha az ilyen projekteket legalább három (illetve partnerségalakítás esetén két) tagállam részvételével zajló transznacionális felhívások alapján a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai Horizont keretprogram szabályaival összhangban független szakértők értékelik, rangsorolják és választják ki. A tagállamok által az e társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat – köztük a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az európai strukturális és beruházási alapokból, valamint a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Európai Szociális Alap Pluszból származó forrásokat – bizonyos feltételek mellett összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. Ezenfelül valamely kutatás-fejlesztési projekt kiválasztása előtt a „Horizont 2020” keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályainak megfelelően transznacionális szinten független szakértők által már értékelt támogathatósági feltételeket nem kell újból értékelni.

| (8) | A „Horizont 2020” keretprogram és az Európai horizont keretprogram meghatározza, hogy milyen kutatási és innovációs cselekvések jogosultak finanszírozásra. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a Horizont keretprogramban meghatározott kutatási és innovációs cselekvések általában megfelelnek az alapkutatási és ipari kutatási tevékenységek e rendelet szerinti fogalommeghatározásának. Ezen túlmenően a Horizont keretprogram keretében támogatott innovációs cselekvések általában megfelelnek a kísérleti fejlesztési tevékenységek e rendelet szerinti fogalommeghatározásának. Az e rendeletben a kutatás-fejlesztés területén előírt egyszerűsítések azonban nem használhatók fel olyan tevékenységek finanszírozására, amelyek a kutatás-fejlesztésre nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem támogathatók, azaz olyan tevékenységek finanszírozására, amelyek meghaladják a kísérleti fejlesztési tevékenységek körét. E célból a tagállamok figyelembe vehetik a technológiai készenléti szinttel (a továbbiakban: TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásokat is. A Bizottság rámutat arra, hogy a TRL 9 szintű kutatás-fejlesztési tevékenységekhez nyújtott állami támogatás meghaladja a kísérleti fejlesztés fogalommeghatározását, és következésképpen nem tartozna e rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(8)

A „Horizont 2020” keretprogram és az Európai horizont keretprogram meghatározza, hogy milyen kutatási és innovációs cselekvések jogosultak finanszírozásra. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a Horizont keretprogramban meghatározott kutatási és innovációs cselekvések általában megfelelnek az alapkutatási és ipari kutatási tevékenységek e rendelet szerinti fogalommeghatározásának. Ezen túlmenően a Horizont keretprogram keretében támogatott innovációs cselekvések általában megfelelnek a kísérleti fejlesztési tevékenységek e rendelet szerinti fogalommeghatározásának. Az e rendeletben a kutatás-fejlesztés területén előírt egyszerűsítések azonban nem használhatók fel olyan tevékenységek finanszírozására, amelyek a kutatás-fejlesztésre nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján nem támogathatók, azaz olyan tevékenységek finanszírozására, amelyek meghaladják a kísérleti fejlesztési tevékenységek körét. E célból a tagállamok figyelembe vehetik a technológiai készenléti szinttel (a továbbiakban: TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásokat is. A Bizottság rámutat arra, hogy a TRL 9 szintű kutatás-fejlesztési tevékenységekhez nyújtott állami támogatás meghaladja a kísérleti fejlesztés fogalommeghatározását, és következésképpen nem tartozna e rendelet hatálya alá.

| (9) | A Digitális Európa program támogatja és felgyorsítja az európai gazdaság és társadalom digitális transzformációját, és Unió-szerte biztosítja annak előnyeit az európai polgárok, közigazgatási szervek és vállalkozások számára. A program kiegészíti az Európai horizont program keretében támogatott kutatási, fejlesztési és innovációs projekteket, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz digitális programját és az InvestEU-t. Támogatja a közszektor, valamint a kkv-k és a kutatási és innovációs társulások digitális kapacitásának (például adatok, számítástechnikai eszközök, kiberbiztonsági kapacitások) erősítését. A program pénzügyi hozzájárulást nyújt a fejlett számítástechnikához – beleértve a nagy teljesítményű számítástechnikát, a felhőalapú számítástechnikát, a pereminformatikát és a kvantuminformatikát –, a mesterséges intelligenciához – beleértve az európai digitális innovációs központok létrehozását –, valamint tesztelési és kísérleti létesítményekhez. Támogatja továbbá a digitális készségeket, valamint a kiberbiztonsági berendezéseket és eszközöket. |
| --- | --- |

(9)

A Digitális Európa program támogatja és felgyorsítja az európai gazdaság és társadalom digitális transzformációját, és Unió-szerte biztosítja annak előnyeit az európai polgárok, közigazgatási szervek és vállalkozások számára. A program kiegészíti az Európai horizont program keretében támogatott kutatási, fejlesztési és innovációs projekteket, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz digitális programját és az InvestEU-t. Támogatja a közszektor, valamint a kkv-k és a kutatási és innovációs társulások digitális kapacitásának (például adatok, számítástechnikai eszközök, kiberbiztonsági kapacitások) erősítését. A program pénzügyi hozzájárulást nyújt a fejlett számítástechnikához – beleértve a nagy teljesítményű számítástechnikát, a felhőalapú számítástechnikát, a pereminformatikát és a kvantuminformatikát –, a mesterséges intelligenciához – beleértve az európai digitális innovációs központok létrehozását –, valamint tesztelési és kísérleti létesítményekhez. Támogatja továbbá a digitális készségeket, valamint a kiberbiztonsági berendezéseket és eszközöket.

| (10) | Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékek a tagállamok ellenőrzése alá tartozó – köztük megosztott irányítású uniós – forrásokat tartalmazhatnak a tőkeáttétel növelése és további európai beruházások támogatása érdekében. A tagállamoknak például lehetőségük van arra, hogy a megosztott irányítású uniós források egy részével hozzájáruljanak az InvestEU Alap keretében nyújtott uniós garancia tagállami részalapjához. A tagállamok továbbá saját forrásaikon vagy a nemzeti fejlesztési bankokon keresztül finanszírozhatják az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékeket. Az ilyen finanszírozás akkor minősülhet „állami forrásnak”, és lehet betudható az államnak, ha a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az említett források felhasználása tekintetében. Ezzel ellentétben, amennyiben a tagállamok nem rendelkeznek mérlegelési jogkörrel a források felhasználása tekintetében, vagy a szokásos piaci feltételekkel összhangban lépnek fel, az említett források felhasználása esetlegesen nem minősül állami támogatásnak. Az ilyen esetek tekintetében a Bizottság további iránymutatást kíván nyújtani az InvestEU Alapról szóló rendelet értelmében támogatott jellemző helyzetekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(10)

Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékek a tagállamok ellenőrzése alá tartozó – köztük megosztott irányítású uniós – forrásokat tartalmazhatnak a tőkeáttétel növelése és további európai beruházások támogatása érdekében. A tagállamoknak például lehetőségük van arra, hogy a megosztott irányítású uniós források egy részével hozzájáruljanak az InvestEU Alap keretében nyújtott uniós garancia tagállami részalapjához. A tagállamok továbbá saját forrásaikon vagy a nemzeti fejlesztési bankokon keresztül finanszírozhatják az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékeket. Az ilyen finanszírozás akkor minősülhet „állami forrásnak”, és lehet betudható az államnak, ha a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az említett források felhasználása tekintetében. Ezzel ellentétben, amennyiben a tagállamok nem rendelkeznek mérlegelési jogkörrel a források felhasználása tekintetében, vagy a szokásos piaci feltételekkel összhangban lépnek fel, az említett források felhasználása esetlegesen nem minősül állami támogatásnak. Az ilyen esetek tekintetében a Bizottság további iránymutatást kíván nyújtani az InvestEU Alapról szóló rendelet értelmében támogatott jellemző helyzetekkel kapcsolatban.

| (11) | Azon esetek vonatkozásában, amelyeknél a nemzeti források – ideértve a megosztott irányítású uniós forrásokat is – a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, elő kell írni azokat a feltételeket, amelyek alapján a támogatást az InvestEU Alap végrehajtásának megkönnyítése érdekében összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(11)

Azon esetek vonatkozásában, amelyeknél a nemzeti források – ideértve a megosztott irányítású uniós forrásokat is – a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, elő kell írni azokat a feltételeket, amelyek alapján a támogatást az InvestEU Alap végrehajtásának megkönnyítése érdekében összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól.

| (12) | Az InvestEU Alap kialakítása számos fontos versenyjogi biztosítékot foglal magában, mint például az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását és az uniós hozzáadott értéket biztosító beruházások támogatását, valamint az InvestEU Alap kiegészítő jellegére és a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére vonatkozó követelményt. Ezen túlmenően az irányítási rendszer és a döntéshozatali eljárás már az uniós garancia kibocsátása előtt biztosítja, hogy az InvestEU által támogatott műveletek megfeleljenek a fenti követelményeknek. Végül az InvestEU Alap által nyújtott támogatás átlátható lesz, hatásait pedig értékelni fogják. Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt állami támogatást ezért összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és korlátozott feltételek alapján mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(12)

Az InvestEU Alap kialakítása számos fontos versenyjogi biztosítékot foglal magában, mint például az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítását és az uniós hozzáadott értéket biztosító beruházások támogatását, valamint az InvestEU Alap kiegészítő jellegére és a piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére vonatkozó követelményt. Ezen túlmenően az irányítási rendszer és a döntéshozatali eljárás már az uniós garancia kibocsátása előtt biztosítja, hogy az InvestEU által támogatott műveletek megfeleljenek a fenti követelményeknek. Végül az InvestEU Alap által nyújtott támogatás átlátható lesz, hatásait pedig értékelni fogják. Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt állami támogatást ezért összeegyeztethetőnek kell tekinteni a belső piaccal, és korlátozott feltételek alapján mentesíteni kell a bejelentési kötelezettség alól.

| (13) | A 651/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

A 651/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 651/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés m) és n) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „m) | regionális repülőterekre irányuló támogatás; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés m) és n) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„m)

regionális repülőterekre irányuló támogatás;

| n) | kikötőkre irányuló támogatás; valamint”; |
| --- | --- |

n)

kikötőkre irányuló támogatás; valamint”;

| b) | az (1) bekezdés a következő o) és p) ponttal egészül ki:






  „o) | az európai területi együttműködési projektekre irányuló támogatás; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a következő o) és p) ponttal egészül ki:

„o)

az európai területi együttműködési projektekre irányuló támogatás; valamint

| p) | az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás.”; |
| --- | --- |

p)

az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás.”;

| c) | a (2) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az e rendelet III. fejezetének 1. szakasza (a 15. cikk kivételével), 2., 3., 4., 7. szakasza (a 44. cikk kivételével) és 10. szakasza szerinti azon támogatási programok, valamint az említett fejezet 16. szakasza szerint pénzügyi termékek formájában végrehajtott azon támogatások, amelyek esetében a tagállamonkénti átlagos éves állami támogatási kiadás meghaladja a 150 millió EUR-t, a hatálybalépésüket követő hat hónaptól. Az e rendelet III. fejezetének 16. szakasza szerinti támogatás esetében annak értékelésekor, hogy az adott tagállamnak a pénzügyi termékhez kapcsolódó átlagos éves állami támogatási kiadása meghaladja-e a 150 millió EUR-t, csak azokat az [InvestEU programról szóló] rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett uniós garancia tagállami részalapjához nyújtott tagállami hozzájárulásokat kell figyelembe venni, amelyeket egy adott pénzügyi termékre különítenek el. A Bizottság – miután a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül megvizsgálta a tagállam által benyújtott vonatkozó értékelési tervet – határozhat úgy, hogy e rendelet hosszabb időszakra továbbra is alkalmazandó e támogatási programok bármelyikére;”; |
| --- | --- | --- |

c)

a (2) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az e rendelet III. fejezetének 1. szakasza (a 15. cikk kivételével), 2., 3., 4., 7. szakasza (a 44. cikk kivételével) és 10. szakasza szerinti azon támogatási programok, valamint az említett fejezet 16. szakasza szerint pénzügyi termékek formájában végrehajtott azon támogatások, amelyek esetében a tagállamonkénti átlagos éves állami támogatási kiadás meghaladja a 150 millió EUR-t, a hatálybalépésüket követő hat hónaptól. Az e rendelet III. fejezetének 16. szakasza szerinti támogatás esetében annak értékelésekor, hogy az adott tagállamnak a pénzügyi termékhez kapcsolódó átlagos éves állami támogatási kiadása meghaladja-e a 150 millió EUR-t, csak azokat az [InvestEU programról szóló] rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett uniós garancia tagállami részalapjához nyújtott tagállami hozzájárulásokat kell figyelembe venni, amelyeket egy adott pénzügyi termékre különítenek el. A Bizottság – miután a program hatálybalépésétől számított 20 munkanapon belül megvizsgálta a tagállam által benyújtott vonatkozó értékelési tervet – határozhat úgy, hogy e rendelet hosszabb időszakra továbbra is alkalmazandó e támogatási programok bármelyikére;”;

| d) | a (3) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatás, kivéve a képzési támogatást, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatást, a kutatás-fejlesztés területén nyújtott támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat és az európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatást; |
| --- | --- | --- |

d)

a (3) bekezdés a) és b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) hatálya alá tartozó halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott támogatás, kivéve a képzési támogatást, a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatást, a kutatás-fejlesztés területén nyújtott támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat és az európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatást;

| b) | az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást, a kockázatfinanszírozási támogatást, a kutatás-fejlesztési támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a környezetvédelmi támogatást, a képzési támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, az európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatást, valamint az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatást;”; |
| --- | --- |

b)

az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában nyújtott támogatás, kivéve a legkülső régiókban biztosított regionális beruházási támogatást, a regionális működési támogatási programokat, a kkv-k részére tanácsadáshoz nyújtott támogatást, a kockázatfinanszírozási támogatást, a kutatás-fejlesztési támogatást, a kkv-knak nyújtott innovációs támogatást, a környezetvédelmi támogatást, a képzési támogatást, a hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalókra irányuló támogatást, az európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatást, valamint az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatást;”;

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultura-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).”"

| e) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   E rendelet nem alkalmazandó a következőkre:






  a) | olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás olyan vállalkozás javára történő kifizetését, amellyel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely valamely, ugyanazon tagállam által nyújtott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított, kivéve a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programokat, valamint a III. fejezet 2a. és 16. szakaszának megfelelő támogatási programokat; |
| --- | --- | --- |

e)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   E rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

a)

olyan támogatási programok, amelyek nem zárják ki kifejezetten egyedi támogatás olyan vállalkozás javára történő kifizetését, amellyel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely valamely, ugyanazon tagállam által nyújtott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított, kivéve a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programokat, valamint a III. fejezet 2a. és 16. szakaszának megfelelő támogatási programokat;

| b) | az a) pontban említett vállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett vállalkozásoknak nyújtott ad hoc támogatás;

| c) | a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, kivéve a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programokat, az induló vállalkozásoknak biztosított támogatási programokat, a regionális működési támogatási programokat, az 56f. cikk szerint kkv-knak nyújtott támogatást, valamint a III. fejezet 16. szakasza szerint pénzügyi közvetítőknek nyújtott támogatást, feltéve, hogy az egyéb vállalkozásokkal szemben nem biztosítanak kedvezőbb elbánást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára. |
| --- | --- |

c)

a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, kivéve a természeti katasztrófa okozta károk helyreállítására irányuló támogatási programokat, az induló vállalkozásoknak biztosított támogatási programokat, a regionális működési támogatási programokat, az 56f. cikk szerint kkv-knak nyújtott támogatást, valamint a III. fejezet 16. szakasza szerint pénzügyi közvetítőknek nyújtott támogatást, feltéve, hogy az egyéb vállalkozásokkal szemben nem biztosítanak kedvezőbb elbánást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára.

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 63., 64. és 65. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 63., 64. és 65. pontot el kell hagyni;

| b) | a szöveg a következő 86b. ponttal egészül ki:






  „86b. | »digitális transzformáció«: elektronikus eszközök és/vagy rendszerek által végzett olyan technológiák bevezetése, amelyek lehetővé teszik a termékfunkciók bővítését, az online szolgáltatások fejlesztését, a folyamatok korszerűsítését vagy az árutermelés és szolgáltatásnyújtás kiiktatásán alapuló üzleti modellekre való áttérést, és végső soron átalakító hatást eredményeznek;”; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő 86b. ponttal egészül ki:

„86b.

»digitális transzformáció«: elektronikus eszközök és/vagy rendszerek által végzett olyan technológiák bevezetése, amelyek lehetővé teszik a termékfunkciók bővítését, az online szolgáltatások fejlesztését, a folyamatok korszerűsítését vagy az árutermelés és szolgáltatásnyújtás kiiktatásán alapuló üzleti modellekre való áttérést, és végső soron átalakító hatást eredményeznek;”;

| c) | a 138. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „138. | »újgenerációs hozzáférési (NGA-) hálózat«: legalább a következő jellemzőkkel rendelkező fejlett hálózat:






  i. | minden előfizetőnek nagyon gyors és megbízható szolgáltatást nyújt, olyan optikai (vagy azzal egyenértékű technológián alapuló) felhordóhálózat segítségével, amely elég közel van a felhasználó helyszíneihez ahhoz, hogy garantálja a nagy sebesség tényleges biztosítását; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a 138. pont helyébe a következő szöveg lép:

„138.

»újgenerációs hozzáférési (NGA-) hálózat«: legalább a következő jellemzőkkel rendelkező fejlett hálózat:

i.

minden előfizetőnek nagyon gyors és megbízható szolgáltatást nyújt, olyan optikai (vagy azzal egyenértékű technológián alapuló) felhordóhálózat segítségével, amely elég közel van a felhasználó helyszíneihez ahhoz, hogy garantálja a nagy sebesség tényleges biztosítását;

| ii. | támogatja a különféle fejlett digitális szolgáltatásokat, köztük a konvergáló, teljesen IP-alapú szolgáltatásokat; valamint |
| --- | --- |

ii.

támogatja a különféle fejlett digitális szolgáltatásokat, köztük a konvergáló, teljesen IP-alapú szolgáltatásokat; valamint

| iii. | a széles sávú alaphálózatokhoz képest lényegesen nagyobb feltöltési sebességgel rendelkezik.
  A piaci és a technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában, az NGA-hálózatok: a) száloptikás hálózatok (FTTx); b) korszerűsített, fejlett kábelhálózatok; valamint c) egyes fejlett, vezeték nélküli hozzáférési hálózatok, amelyek minden előfizetőnek megbízható, nagy sebességet képesek biztosítani. Az NGA-hálózatok magukban foglalják az 1 Gbps fel- és letöltési sebesség biztosítására alkalmas hálózatokat. Az NGA-hálózatokra történő hivatkozások magukban foglalják az újgenerációs felhordó hálózatokat (NGN), amennyiben azok szükségesek az NGA kiépítéséhez;”; |
| --- | --- |

iii.

a széles sávú alaphálózatokhoz képest lényegesen nagyobb feltöltési sebességgel rendelkezik.

A piaci és a technológiai fejlődés jelenlegi szakaszában, az NGA-hálózatok: a) száloptikás hálózatok (FTTx); b) korszerűsített, fejlett kábelhálózatok; valamint c) egyes fejlett, vezeték nélküli hozzáférési hálózatok, amelyek minden előfizetőnek megbízható, nagy sebességet képesek biztosítani. Az NGA-hálózatok magukban foglalják az 1 Gbps fel- és letöltési sebesség biztosítására alkalmas hálózatokat. Az NGA-hálózatokra történő hivatkozások magukban foglalják az újgenerációs felhordó hálózatokat (NGN), amennyiben azok szükségesek az NGA kiépítéséhez;”;

| d) | a szöveg a következő 138a. ponttal egészül ki:






  „138a. | »újgenerációs felhordó hálózatok (NGN)«: olyan fejlett felhordó hálózatok, amelyek az NGA-hálózatok optikai szálon (vagy azzal egyenértékű technológián) keresztüli kiépítését támogathatják;”; |
| --- | --- | --- |

d)

a szöveg a következő 138a. ponttal egészül ki:

„138a.

»újgenerációs felhordó hálózatok (NGN)«: olyan fejlett felhordó hálózatok, amelyek az NGA-hálózatok optikai szálon (vagy azzal egyenértékű technológián) keresztüli kiépítését támogathatják;”;

| e) | a szöveg a következő 166–178. ponttal egészül ki:
  „Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatásokkal kapcsolatos fogalommeghatározások







  166. | »InvestEU Alap«, »uniós garancia«, »pénzügyi termék«, »nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények« és »végrehajtó partner«: az [InvestEU programról szóló] rendelet 2. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalmak; |
| --- | --- | --- |

e)

a szöveg a következő 166–178. ponttal egészül ki:

„Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatásokkal kapcsolatos fogalommeghatározások

Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatásokkal kapcsolatos fogalommeghatározások

166.

»InvestEU Alap«, »uniós garancia«, »pénzügyi termék«, »nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények« és »végrehajtó partner«: az [InvestEU programról szóló] rendelet 2. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalmak;

| 167. | »pénzügyi közvetítő«: formájától és tulajdoni viszonyaitól függetlenül bármely, a végrehajtó partnertől eltérő pénzügyi intézmény, amely részt vesz a költségvetési biztosítékok végrehajtásában. A pénzügyi közvetítő magában foglalhat többek között bankokat, nem banki hitelintézeteket, befektetési alapokat, mikrofinanszírozási intézményeket, garanciatársaságokat, lízingtársaságokat, valamint nemzeti fejlesztési bankokat vagy intézményeket; |
| --- | --- |

167.

»pénzügyi közvetítő«: formájától és tulajdoni viszonyaitól függetlenül bármely, a végrehajtó partnertől eltérő pénzügyi intézmény, amely részt vesz a költségvetési biztosítékok végrehajtásában. A pénzügyi közvetítő magában foglalhat többek között bankokat, nem banki hitelintézeteket, befektetési alapokat, mikrofinanszírozási intézményeket, garanciatársaságokat, lízingtársaságokat, valamint nemzeti fejlesztési bankokat vagy intézményeket;

| 168. | »üzleti alapon működő pénzügyi közvetítő«: olyan pénzügyi közvetítő, amely nyereségorientált alapon és teljes saját kockázatra, állami kezességvállalás nélkül működik. A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények nem minősülnek üzleti alapon működő pénzügyi közvetítőnek; |
| --- | --- |

168.

»üzleti alapon működő pénzügyi közvetítő«: olyan pénzügyi közvetítő, amely nyereségorientált alapon és teljes saját kockázatra, állami kezességvállalás nélkül működik. A nemzeti fejlesztési bankok vagy intézmények nem minősülnek üzleti alapon működő pénzügyi közvetítőnek;

| 169. | »a digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projekt«: az (EU) .../... rendelet (a CEF2 rendelet) 8. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom; |
| --- | --- |

169.

»a digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projekt«: az (EU) .../... rendelet (a CEF2 rendelet) 8. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom;

| 170. | »megfelelő feltérképezés« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok helyszínei mellett elhaladó NGA-/NGN-infrastruktúrák, valamint az ilyen infrastruktúra által a szokásos csúcsidei feltételek mellett kínált sebesség tekintetében nyújtott szolgáltatás minőségének 18 hónapnál nem régebbi feltérképezése. E feltérképezést az illetékes nemzeti hatóságnak kell elvégeznie, a feltérképezésnek figyelembe kell vennie a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett összes NGA-/NGN-infrastruktúrát, és a feltérképezést a csatlakoztatható helyszínek címe alapján kell elvégezni (nem a csatlakoztatott helyszínek címe alapján); |
| --- | --- |

170.

»megfelelő feltérképezés« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok helyszínei mellett elhaladó NGA-/NGN-infrastruktúrák, valamint az ilyen infrastruktúra által a szokásos csúcsidei feltételek mellett kínált sebesség tekintetében nyújtott szolgáltatás minőségének 18 hónapnál nem régebbi feltérképezése. E feltérképezést az illetékes nemzeti hatóságnak kell elvégeznie, a feltérképezésnek figyelembe kell vennie a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett összes NGA-/NGN-infrastruktúrát, és a feltérképezést a csatlakoztatható helyszínek címe alapján kell elvégezni (nem a csatlakoztatott helyszínek címe alapján);

| 171. | »nyilvános konzultáció« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: legalább 1 hónapon keresztül az érdekelt felek rendelkezésére álló megfelelő honlapon való közzététel útján az illetékes nemzeti hatóság által azzal a céllal elvégzett nyilvános konzultáció, hogy megalapozott információkat gyűjtsön az érdekelt felektől a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett, a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok helyszínei mellett elhaladó NGA-/NGN-infrastruktúráról, a csatlakoztatható helyszínek címe alapján; |
| --- | --- |

171.

»nyilvános konzultáció« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: legalább 1 hónapon keresztül az érdekelt felek rendelkezésére álló megfelelő honlapon való közzététel útján az illetékes nemzeti hatóság által azzal a céllal elvégzett nyilvános konzultáció, hogy megalapozott információkat gyűjtsön az érdekelt felektől a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett, a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok helyszínei mellett elhaladó NGA-/NGN-infrastruktúráról, a csatlakoztatható helyszínek címe alapján;

| 172. | »csatlakoztatható helyszín« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: olyan helyszín, amely rövid időn belül, a végfelhasználó számára megfizethető áron csatlakoztatható (aktiválási díjak), függetlenül attól, hogy e helyszín csatlakozott-e a hálózathoz. Az üzemeltető csak akkor jelenthet be egy helyszínt csatlakoztathatóként, ha a végfelhasználó kérésére kötelezettséget vállal arra, hogy a helyszínt rendes aktiválási díjak ellenében csatlakoztatja, azaz további vagy rendkívüli költségek nélkül, ha ez a szokásos kereskedelmi gyakorlat, és semmilyen esetben sem az érintett tagállamban az illetékes hatóság által meghatározott szokásos költséget meghaladóan. Az üzemeltetőnek ezenfelül képesnek kell lennie arra, hogy a kérelem időpontjától számított 4 héten belül csatlakoztasson a szolgáltatáshoz és azt aktiválja az adott helyszínen; |
| --- | --- |

172.

»csatlakoztatható helyszín« az 56e. cikk (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának sajátos összefüggésében: olyan helyszín, amely rövid időn belül, a végfelhasználó számára megfizethető áron csatlakoztatható (aktiválási díjak), függetlenül attól, hogy e helyszín csatlakozott-e a hálózathoz. Az üzemeltető csak akkor jelenthet be egy helyszínt csatlakoztathatóként, ha a végfelhasználó kérésére kötelezettséget vállal arra, hogy a helyszínt rendes aktiválási díjak ellenében csatlakoztatja, azaz további vagy rendkívüli költségek nélkül, ha ez a szokásos kereskedelmi gyakorlat, és semmilyen esetben sem az érintett tagállamban az illetékes hatóság által meghatározott szokásos költséget meghaladóan. Az üzemeltetőnek ezenfelül képesnek kell lennie arra, hogy a kérelem időpontjától számított 4 héten belül csatlakoztasson a szolgáltatáshoz és azt aktiválja az adott helyszínen;

| 173. | »szociális szolgáltatások«: egyértelműen meghatározott szolgáltatások, amelyek szociális szükségleteket elégítenek ki, különösen az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás, a gyermekgondozás, a munkaerőpiacra való belépés és visszatérés, a szociális lakáshoz juttatás (olyan, hátrányos helyzetű állampolgároknak vagy kevésbé előnyös szociális helyzetben lévő csoportoknak biztosított lakóhely, akik vagy amelyek korlátozott fizetőképességük következtében piaci feltételek között nem tudnak lakást találni), továbbá a sérülékeny társadalmi csoportok gondozása és társadalmi befogadása területén (a 2012/21/EU bizottsági határozat (*2) (11) preambulumbekezdésében vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokban kifejtettek szerint); |
| --- | --- |

173.

»szociális szolgáltatások«: egyértelműen meghatározott szolgáltatások, amelyek szociális szükségleteket elégítenek ki, különösen az egészségügy és a tartós ápolás-gondozás, a gyermekgondozás, a munkaerőpiacra való belépés és visszatérés, a szociális lakáshoz juttatás (olyan, hátrányos helyzetű állampolgároknak vagy kevésbé előnyös szociális helyzetben lévő csoportoknak biztosított lakóhely, akik vagy amelyek korlátozott fizetőképességük következtében piaci feltételek között nem tudnak lakást találni), továbbá a sérülékeny társadalmi csoportok gondozása és társadalmi befogadása területén (a 2012/21/EU bizottsági határozat (*2) (11) preambulumbekezdésében vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokban kifejtettek szerint);

*2

| 174. | »TEN-T városi csomópont«: olyan városi terület, ahol a TEN-T hálózat közlekedési infrastruktúrája – így például a városi térségben és annak környékén elhelyezkedő kikötők és utasforgalmi terminálok, vasútállomások, logisztikai platformok, áruterminálok – kapcsolódik az infrastruktúra más részeivel és a regionális és helyi forgalmi infrastruktúrával; az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 3. cikkének p) pontjában meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

174.

»TEN-T városi csomópont«: olyan városi terület, ahol a TEN-T hálózat közlekedési infrastruktúrája – így például a városi térségben és annak környékén elhelyezkedő kikötők és utasforgalmi terminálok, vasútállomások, logisztikai platformok, áruterminálok – kapcsolódik az infrastruktúra más részeivel és a regionális és helyi forgalmi infrastruktúrával; az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 3. cikkének p) pontjában meghatározottak szerint;

*3

| 175. | »új belépő«: a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott vállalkozó vasúti társaság, amely teljesíti a következő feltételeket:






  a) | kevesebb mint tíz évvel a támogatás odaítélése előtt szerezte meg a 2012/34/EU irányelv 17. cikkének (3) bekezdése szerinti engedélyt; |
| --- | --- | --- |

175.

»új belépő«: a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott vállalkozó vasúti társaság, amely teljesíti a következő feltételeket:

*4

a)

kevesebb mint tíz évvel a támogatás odaítélése előtt szerezte meg a 2012/34/EU irányelv 17. cikkének (3) bekezdése szerinti engedélyt;

| b) | nem kapcsolódik az e rendelet I. melléklete 3. cikke (3) bekezdésének értelmében olyan vasúti vállalkozáshoz, amely 2010. január 1-je előtt bármely tagállamban engedélyt szerzett; |
| --- | --- |

b)

nem kapcsolódik az e rendelet I. melléklete 3. cikke (3) bekezdésének értelmében olyan vasúti vállalkozáshoz, amely 2010. január 1-je előtt bármely tagállamban engedélyt szerzett;

| 176. | »ökoszisztéma«, »biológiai sokféleség« és »jó állapotban lévő ökoszisztéma«: [a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet(tervezet)] 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom; |
| --- | --- |

176.

»ökoszisztéma«, »biológiai sokféleség« és »jó állapotban lévő ökoszisztéma«: [a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet(tervezet)] 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jelentéssel rendelkező fogalom;

| 177. | »lakóépület«: egy- vagy többcsaládos lakásokból álló épület, ahol a nem lakáscélú egységek a teljes alapterület legfeljebb [25] %-át foglalják el; |
| --- | --- |

177.

»lakóépület«: egy- vagy többcsaládos lakásokból álló épület, ahol a nem lakáscélú egységek a teljes alapterület legfeljebb [25] %-át foglalják el;

| 178. | „kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalkozás, amelynek az I. melléklet 3–5. cikke szerint számított alkalmazotti létszáma nem haladja meg a 499 főt, és amelynek éves forgalma nem haladja meg a 100 millió EUR-t, vagy amelynek éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 86 millió EUR-t; több jogalany akkor tekintendő egy vállalkozásnak, ha az I. melléklet 3. cikkének (3) bekezdésében felsorolt feltételek bármelyike teljesül; |
| --- | --- |

178.

„kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalkozás, amelynek az I. melléklet 3–5. cikke szerint számított alkalmazotti létszáma nem haladja meg a 499 főt, és amelynek éves forgalma nem haladja meg a 100 millió EUR-t, vagy amelynek éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 86 millió EUR-t; több jogalany akkor tekintendő egy vállalkozásnak, ha az I. melléklet 3. cikkének (3) bekezdésében felsorolt feltételek bármelyike teljesül;

(*2)  A Bizottság határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.)."

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).”"

*4

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásokra irányuló támogatás esetében: a 20. cikk szerinti támogatás esetében vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR; a 20a. cikk szerinti támogatás esetében vállalkozásonként és projektenként a 20a. cikk (2) bekezdésében meghatározott összegek;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásokra irányuló támogatás esetében: a 20. cikk szerinti támogatás esetében vállalkozásonként és projektenként 2 millió EUR; a 20a. cikk szerinti támogatás esetében vállalkozásonként és projektenként a 20a. cikk (2) bekezdésében meghatározott összegek;”;

| b) | az i) pont a következő vii–x. alponttal egészül ki:






  „vii. | a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült és a 25a. cikk alapján megvalósuló kutatás-fejlesztési projektekre vonatkozóan kkv-knak nyújtott támogatás esetében a 25a. cikkben meghatározott összeg; |
| --- | --- | --- |

b)

az i) pont a következő vii–x. alponttal egészül ki:

„vii.

a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült és a 25a. cikk alapján megvalósuló kutatás-fejlesztési projektekre vonatkozóan kkv-knak nyújtott támogatás esetében a 25a. cikkben meghatározott összeg;

| viii. | a 25b. cikk alapján végrehajtott Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás esetében a 25b. cikkben meghatározott összegek; |
| --- | --- |

viii.

a 25b. cikk alapján végrehajtott Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás esetében a 25b. cikkben meghatározott összegek;

| ix. | a 25c. cikk szerint megvalósuló, társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekben foglalt támogatás esetében a 25c. cikkben említett összegek; |
| --- | --- |

ix.

a 25c. cikk szerint megvalósuló, társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekben foglalt támogatás esetében a 25c. cikkben említett összegek;

| x. | a partnerségalakításra irányuló támogatás esetében a 25d. cikkben meghatározott összegek;”; |
| --- | --- |

x.

a partnerségalakításra irányuló támogatás esetében a 25d. cikkben meghatározott összegek;”;

| c) | a szöveg a következő gg) ponttal egészül ki:






  „gg) | az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás esetében: a III. fejezet 16. szakaszában meghatározott összegek.” |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő gg) ponttal egészül ki:

„gg)

az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás esetében: a III. fejezet 16. szakaszában meghatározott összegek.”

| 4. | Az 5. cikk (2) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:






  „l) | az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a III. szakasz 16. cikkében meghatározott feltételek.” |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk (2) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:

„l)

az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a III. szakasz 16. cikkében meghatározott feltételek.”

| 5. | A 6. cikk (5) bekezdése a következő i), j) és k) ponttal egészül ki:






  „i) | az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásokra irányuló támogatás, amennyiben teljesülnek a 20. vagy 20a. cikkben foglalt vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk (5) bekezdése a következő i), j) és k) ponttal egészül ki:

„i)

az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásokra irányuló támogatás, amennyiben teljesülnek a 20. vagy 20a. cikkben foglalt vonatkozó feltételek;

| j) | a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre irányuló támogatás, a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás, valamint társfinanszírozott projektekben és társfinanszírozott partnerségalakításban foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a 25a., 25b., 25c. vagy 25d. cikkben meghatározott vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

j)

a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre irányuló támogatás, a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás, valamint társfinanszírozott projektekben és társfinanszírozott partnerségalakításban foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a 25a., 25b., 25c. vagy 25d. cikkben meghatározott vonatkozó feltételek;

| k) | az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a III. fejezet 16. szakaszában meghatározott feltételek.” |
| --- | --- |

k)

az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás, amennyiben teljesülnek a III. fejezet 16. szakaszában meghatározott feltételek.”

| 6. | A 7. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az elszámolható költségek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*5), illetve [a közös rendelkezésekről szóló új rendeletben] előírt egyszerűsített költségelszámolási lehetőségekkel összhangban is kiszámíthatók, feltéve, hogy a műveletet legalább részben olyan uniós alapból finanszírozzák, amely lehetővé teszi ezen egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, és hogy a költségkategória a vonatkozó mentességi rendelkezés értelmében elszámolható.

  (*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”" |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az elszámolható költségek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*5), illetve [a közös rendelkezésekről szóló új rendeletben] előírt egyszerűsített költségelszámolási lehetőségekkel összhangban is kiszámíthatók, feltéve, hogy a műveletet legalább részben olyan uniós alapból finanszírozzák, amely lehetővé teszi ezen egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek igénybevételét, és hogy a költségkategória a vonatkozó mentességi rendelkezés értelmében elszámolható.

*5

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”"

*5

| 7. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | bármely egyéb állami támogatás, amely részben vagy egészben ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódik, feltéve, hogy az ilyen halmozás nem vezet az e rendelet értelmében az érintett támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg túllépéséhez.
  A III. fejezet 16. szakasza alapján az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás és az abból fedezett költségek nem vehetők figyelembe a (3) bekezdésben foglalt támogatáshalmozási rendelkezéseknek való megfelelés meghatározásakor. Ehelyett az ilyen megfelelésre vonatkozó összeget úgy kell kiszámítani, hogy először le kell vonni az InvestEU Alap által támogatott finanszírozás névértékét a projekt összes elszámolható költségéből, majd az e rendelet értelmében nyújtott támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget kizárólag az összes fennmaradó elszámolható költség alapján kell kiszámítani. Az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás névértéke – azon cikkek esetében, amelyeknél a bejelentési határértéket a támogatás maximális összegeként fejezik ki – annak meghatározásakor sem vehető figyelembe, hogy teljesülnek-e a 4. cikkben szereplő bejelentési határértékek.
  Másik lehetőségként a III. fejezet 16. szakasza szerinti, az InvestEU Alap által támogatott előresorolt hitelek vagy előresorolt hitelekre vonatkozó garanciák esetében a végső kedvezményezetteknek nyújtott ilyen hitelekben vagy garanciákban foglalt támogatás kiszámítható a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes referencia-kamatláb alapján, és felhasználható annak biztosítására, hogy az ugyanazon azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó bármely más támogatással való halmozás ne eredményezze az e rendelet szerinti támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg, vagy az e rendelet szerinti vonatkozó bejelentési határérték túllépését.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

bármely egyéb állami támogatás, amely részben vagy egészben ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódik, feltéve, hogy az ilyen halmozás nem vezet az e rendelet értelmében az érintett támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg túllépéséhez.

A III. fejezet 16. szakasza alapján az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás és az abból fedezett költségek nem vehetők figyelembe a (3) bekezdésben foglalt támogatáshalmozási rendelkezéseknek való megfelelés meghatározásakor. Ehelyett az ilyen megfelelésre vonatkozó összeget úgy kell kiszámítani, hogy először le kell vonni az InvestEU Alap által támogatott finanszírozás névértékét a projekt összes elszámolható költségéből, majd az e rendelet értelmében nyújtott támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitást vagy támogatási összeget kizárólag az összes fennmaradó elszámolható költség alapján kell kiszámítani. Az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás névértéke – azon cikkek esetében, amelyeknél a bejelentési határértéket a támogatás maximális összegeként fejezik ki – annak meghatározásakor sem vehető figyelembe, hogy teljesülnek-e a 4. cikkben szereplő bejelentési határértékek.

Másik lehetőségként a III. fejezet 16. szakasza szerinti, az InvestEU Alap által támogatott előresorolt hitelek vagy előresorolt hitelekre vonatkozó garanciák esetében a végső kedvezményezetteknek nyújtott ilyen hitelekben vagy garanciákban foglalt támogatás kiszámítható a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes referencia-kamatláb alapján, és felhasználható annak biztosítására, hogy az ugyanazon azonosítható elszámolható költségekhez kapcsolódó bármely más támogatással való halmozás ne eredményezze az e rendelet szerinti támogatásra alkalmazandó legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg, vagy az e rendelet szerinti vonatkozó bejelentési határérték túllépését.”;

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az e rendelet 20a., 21., 22. és 23. cikke, valamint III. fejezetének 16. szakasza értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás az ebben a rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott más csoportmentességi rendeletben vagy határozatban az egyes ügyek egyedi körülményei szerint rögzített legmagasabb vonatkozó teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az e rendelet 20a., 21., 22. és 23. cikke, valamint III. fejezetének 16. szakasza értelmében mentesített, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás az ebben a rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott más csoportmentességi rendeletben vagy határozatban az egyes ügyek egyedi körülményei szerint rögzített legmagasabb vonatkozó teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.”

| 8. | A 9. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az érintett tagállam nemzeti vagy regionális szintű átfogó állami támogatási honlapon biztosítja a következő információk közzétételét:






  a) | a 11. cikkben említett összefoglaló adatok a II. mellékletben rögzített szabványos formában, vagy egy ahhoz vezető internetes link; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az érintett tagállam nemzeti vagy regionális szintű átfogó állami támogatási honlapon biztosítja a következő információk közzétételét:

a)

a 11. cikkben említett összefoglaló adatok a II. mellékletben rögzített szabványos formában, vagy egy ahhoz vezető internetes link;

| b) | a 11. cikkben említettek szerint minden egyes támogatási intézkedés teljes szövege, vagy a teljes szöveghez vezető internetes link; |
| --- | --- |

b)

a 11. cikkben említettek szerint minden egyes támogatási intézkedés teljes szövege, vagy a teljes szöveghez vezető internetes link;

| c) | minden egyes, 500 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére, illetve elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében minden egyes, 60 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére vonatkozó, a III. mellékletben említett információk.
  A 20. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az e bekezdésben említett információkat azon tagállam honlapján kell közzétenni, amelyben az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkében, illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 44. cikkében] meghatározott érintett irányító hatóság működik. A részt vevő tagállamok határozhatnak úgy is, hogy mindegyikük a saját területére irányuló támogatási intézkedésekről nyújt információt a honlapján. A 20a. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatás tekintetében az e bekezdésben meghatározott közzétételi kötelezettségek nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

minden egyes, 500 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére, illetve elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében minden egyes, 60 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére vonatkozó, a III. mellékletben említett információk.

A 20. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az e bekezdésben említett információkat azon tagállam honlapján kell közzétenni, amelyben az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkében, illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 44. cikkében] meghatározott érintett irányító hatóság működik. A részt vevő tagállamok határozhatnak úgy is, hogy mindegyikük a saját területére irányuló támogatási intézkedésekről nyújt információt a honlapján. A 20a. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatás tekintetében az e bekezdésben meghatározott közzétételi kötelezettségek nem alkalmazandók.

(2)   Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok, valamint a 16. és a 21. (*6) cikk hatálya alá tartozó támogatási programok esetében akkor tekinthetők teljesültnek az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételek, ha a tagállamok az egyedi támogatási összegekre vonatkozóan előírt információkat az alábbi tartományokban teszik közzé (millió EUR):

| | 0,06–05 (kizárólag az elsődleges mezőgazdasági termelésre vonatkozóan); |
| --- | --- |

0,06–05 (kizárólag az elsődleges mezőgazdasági termelésre vonatkozóan);

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; valamint |
| --- | --- |

10–30; valamint

| | 30 vagy több. |
| --- | --- |

30 vagy több.

(*6)  Az e rendelet 16. és 21. cikkének hatálya alá tartozó támogatási programok esetében el lehet tekinteni a minden egyes, 500 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére vonatkozó információk közzétételére vonatkozó követelmény alkalmazásától olyan kkv-k tekintetében, amelyek még egyetlen piacon sem végeztek kereskedelmi értékesítést.”"

*6

| 9. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk
  Jelentéstétel
  A tagállamok, illetve a 20. cikk szerinti európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az 1299/2013/EU rendelet 21. cikkében, illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 44. cikkében] meghatározott érintett irányító hatóság működik, eljuttatják a Bizottsághoz a következőket:






  a) | az e rendelettel mentesített minden egyes támogatási intézkedésre vonatkozó összefoglaló adatok a II. mellékletben meghatározott szabványos formában, valamint a támogatási intézkedés teljes szövegéhez – a módosításokkal együtt – vezető link a Bizottság elektronikus bejelentési rendszerén keresztül, a támogatás hatálybalépését követő 20 munkanapon belül; |
| --- | --- | --- |

9.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Jelentéstétel

A tagállamok, illetve a 20. cikk szerinti európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az 1299/2013/EU rendelet 21. cikkében, illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 44. cikkében] meghatározott érintett irányító hatóság működik, eljuttatják a Bizottsághoz a következőket:

a)

az e rendelettel mentesített minden egyes támogatási intézkedésre vonatkozó összefoglaló adatok a II. mellékletben meghatározott szabványos formában, valamint a támogatási intézkedés teljes szövegéhez – a módosításokkal együtt – vezető link a Bizottság elektronikus bejelentési rendszerén keresztül, a támogatás hatálybalépését követő 20 munkanapon belül;

| b) | minden olyan egész év, illetve az év minden olyan része tekintetében, amelyben e rendelet alkalmazandó, elektronikus formában a módosított 794/2004/EK bizottsági rendeletben (*7) említett éves jelentés e rendelet alkalmazásáról, a végrehajtási rendeletben feltüntetett információkkal. |
| --- | --- |

b)

minden olyan egész év, illetve az év minden olyan része tekintetében, amelyben e rendelet alkalmazandó, elektronikus formában a módosított 794/2004/EK bizottsági rendeletben (*7) említett éves jelentés e rendelet alkalmazásáról, a végrehajtási rendeletben feltüntetett információkkal.

Ez a cikk nem alkalmazandó a 20a. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatásra.

(*7)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).”"

*7

| 10. | A 12. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a bejelentés alól e rendelettel mentesített támogatásokat, a tagállamok, illetve a 20. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az érintett irányító hatóság működik, részletes nyilvántartást vezetnek azokról az információkról és igazoló dokumentumokról, amelyek alapján meg lehet állapítani, hogy az e rendeletben rögzített valamennyi feltétel teljesül-e. A nyilvántartást az ad hoc támogatás, illetve a támogatási program keretében nyújtott legutolsó támogatás nyújtásának napjától számított 10 évig kell megőrizni. Ez a cikk nem alkalmazandó a 20a. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatásra.” |
| --- | --- |

10.

A 12. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizhesse a bejelentés alól e rendelettel mentesített támogatásokat, a tagállamok, illetve a 20. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatások tekintetében az a tagállam, amelyben az érintett irányító hatóság működik, részletes nyilvántartást vezetnek azokról az információkról és igazoló dokumentumokról, amelyek alapján meg lehet állapítani, hogy az e rendeletben rögzített valamennyi feltétel teljesül-e. A nyilvántartást az ad hoc támogatás, illetve a támogatási program keretében nyújtott legutolsó támogatás nyújtásának napjától számított 10 évig kell megőrizni. Ez a cikk nem alkalmazandó a 20a. cikkben említett európai területi együttműködési projekteknek nyújtott támogatásra.”

| 11. | A 14. cikk (15) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(15)   Az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekhez kapcsolódó induló beruházások esetében a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti területen érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, a maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol a legmagasabb összegű elszámolható költségek merültek fel. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosult támogatott területeken ez a rendelkezés nagyvállalkozásokra csak akkor alkalmazandó, ha az induló beruházás új gazdasági tevékenységre vonatkozik.” |
| --- | --- |

11.

A 14. cikk (15) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(15)   Az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekhez kapcsolódó induló beruházások esetében a projektben részt vevő valamennyi kedvezményezettre az induló beruházás helye szerinti területen érvényes támogatási intenzitás alkalmazandó. Amennyiben az induló beruházás két vagy több támogatott területen helyezkedik el, a maximális támogatási intenzitást azon támogatott terület szerint kell számítani, ahol a legmagasabb összegű elszámolható költségek merültek fel. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosult támogatott területeken ez a rendelkezés nagyvállalkozásokra csak akkor alkalmazandó, ha az induló beruházás új gazdasági tevékenységre vonatkozik.”

| 12. | A 16. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az elszámolható költség a városfejlesztési projekt teljes költsége, amennyiben ez a költség megfelel az 1303/2013/EU rendelet 37. és 65. cikkének, illetve [a közös rendelkezésekről szóló új rendeletnek].” |
| --- | --- |

12.

A 16. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az elszámolható költség a városfejlesztési projekt teljes költsége, amennyiben ez a költség megfelel az 1303/2013/EU rendelet 37. és 65. cikkének, illetve [a közös rendelkezésekről szóló új rendeletnek].”

| 13. | A 19. cikket követően a szöveg a következő címmel egészül ki:
  „2a.szakasz



  Európai területi együttműködésre irányuló támogatás” |
| --- | --- |

13.

A 19. cikket követően a szöveg a következő címmel egészül ki:

„2a.szakasz

2a.szakasz

Európai területi együttműködésre irányuló támogatás”

Európai területi együttműködésre irányuló támogatás”

| 14. | A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „20. cikk
  Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknál felmerült költségekre irányuló támogatás

  (1)   Az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknál felmerült költségekre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   Elszámolható költségnek minősülnek a 481/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (*8), illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 38–43. cikkében] szereplő jelentésük alapján a következő költségek, amennyiben az együttműködési projekthez kapcsolódnak:






  a) | személyzeti költségek; |
| --- | --- | --- |

14.

A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

Az európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknál felmerült költségekre irányuló támogatás

(1)   Az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben részt vevő vállalkozásoknál felmerült költségekre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   Elszámolható költségnek minősülnek a 481/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (*8), illetve [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet 38–43. cikkében] szereplő jelentésük alapján a következő költségek, amennyiben az együttműködési projekthez kapcsolódnak:

a)

személyzeti költségek;

| b) | irodai és adminisztratív költségek; |
| --- | --- |

b)

irodai és adminisztratív költségek;

| c) | utazási és szállásköltségek; |
| --- | --- |

c)

utazási és szállásköltségek;

| d) | külső szakértői és szolgáltatási költségek; |
| --- | --- |

d)

külső szakértői és szolgáltatási költségek;

| e) | berendezések költségei; valamint |
| --- | --- |

e)

berendezések költségei; valamint

| f) | infrastrukturális és építési beruházások költségei. |
| --- | --- |

f)

infrastrukturális és építési beruházások költségei.

(3)   A (2) bekezdés d) pontjában említett szakértői tevékenység és szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, úgymint rendszeres adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy folyamatos hirdetéshez.

(4)   A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 1299/2013/EU rendeletben vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendeletben] előírt maximális társfinanszírozási arányt.

(*8)  A Bizottság 481/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 4.) az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az együttműködési programok kiadásainak elszámolhatóságára vonatkozó egyedi szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 45. o.).”"

*8

| 15. | A szöveg a következő 20a. cikkel egészül ki:

  „20a. cikk
  Vállalkozásoknak az európai területi együttműködési projektekben való részvételért nyújtott korlátozott összegű támogatások

  (1)   A vállalkozásoknak az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben való részvételükért nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   Az e cikk szerint egy vállalkozásnak nyújtott támogatás teljes összege projektenként nem haladhatja meg a 20 000 EUR-t.” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő 20a. cikkel egészül ki:

„20a. cikk

Vállalkozásoknak az európai területi együttműködési projektekben való részvételért nyújtott korlátozott összegű támogatások

(1)   A vállalkozásoknak az 1299/2013/EU rendelet vagy [az európai területi együttműködésről szóló új rendelet] szerinti európai területi együttműködési projektekben való részvételükért nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   Az e cikk szerint egy vállalkozásnak nyújtott támogatás teljes összege projektenként nem haladhatja meg a 20 000 EUR-t.”

| 16. | A 25. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A kutatás-fejlesztési projektekre – köztük a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont program révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre – irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.” |
| --- | --- |

16.

A 25. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A kutatás-fejlesztési projektekre – köztük a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont program révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre – irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.”

| 17. | A szöveg a következő 25a–25d. cikkel egészül ki:

  „25a. cikk
  A »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült projektekre irányuló támogatás

  (1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre és megvalósíthatósági tanulmányokra vonatkozóan kkv-knak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.


  (3)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.


  (4)   A maximális támogatási összeg kkv-nként és kutatás-fejlesztési projektenként vagy megvalósíthatósági tanulmányonként nem haladhatja meg a 2,5 millió EUR-t.


  (5)   Az egyes kutatás-fejlesztési projektek vagy megvalósíthatósági tanulmányok számára nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az adott kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint meghatározott finanszírozási arányt.



  25b. cikk
  A Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és az „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás

  (1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg.


  (3)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.


  (4)   Az egyes támogatott cselekvések, illetve intézkedések számára biztosított állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogramban vagy az Európai horizont keretprogramban előírt maximális támogatási szintet.



  25c. cikk
  A társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekben foglalt támogatás

  (1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályaival összhangban transznacionális felhívásokat követően legalább három tagállam által végrehajtott és független szakértők által értékelt, rangsorolt és kiválasztott társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekre vagy megvalósíthatósági tanulmányokra (beleértve a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján, intézményesített európai partnerség keretében megvalósuló kutatás-fejlesztési projekteket vagy az Európai horizont keretprogramban meghatározott program-társfinanszírozási cselekvéseket) nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.


  (3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.


  (4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra megállapított finanszírozási arányt.


  (5)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram által nyújtott finanszírozásnak a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szerint meghatározott kutatási és innovációs cselekvés vagy innovációs cselekvés összes elszámolható költségének legalább 30 %-át fedeznie kell.



  25d. cikk
  Partnerségalakításra irányuló támogatás

  (1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályaival összhangban transznacionális felhívásokat követően legalább két tagállamot magában foglaló és független szakértők által értékelt, rangsorolt és kiválasztott társfinanszírozott partnerségalakításra irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.


  (2)   A társfinanszírozott partnerségalakítás támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve – adott esetben – a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.


  (3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások költségei is elszámolhatók.


  (4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a partnerségalakításra megállapított finanszírozási arányt. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások esetében a támogatás nem haladhatja meg a beruházási költségek 70 %-át.


  (5)   A partnerségalakítás keretében az infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében a következő kiegészítő feltételek alkalmazandók:






  a) | amennyiben az infrastruktúrát egyaránt használják gazdasági, illetve nem gazdasági tevékenységek folytatására, az egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást, az azokkal járó költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven indokolható számviteli elvek alapján; |
| --- | --- | --- |

17.

A szöveg a következő 25a–25d. cikkel egészül ki:

„25a. cikk

A »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült projektekre irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült kutatás-fejlesztési projektekre és megvalósíthatósági tanulmányokra vonatkozóan kkv-knak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.

(3)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   A maximális támogatási összeg kkv-nként és kutatás-fejlesztési projektenként vagy megvalósíthatósági tanulmányonként nem haladhatja meg a 2,5 millió EUR-t.

(5)   Az egyes kutatás-fejlesztési projektek vagy megvalósíthatósági tanulmányok számára nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az adott kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint meghatározott finanszírozási arányt.

25b. cikk

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és az „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és „EKT Igazoló vizsgálat” intézkedésekre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(3)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   Az egyes támogatott cselekvések, illetve intézkedések számára biztosított állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogramban vagy az Európai horizont keretprogramban előírt maximális támogatási szintet.

25c. cikk

A társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekben foglalt támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályaival összhangban transznacionális felhívásokat követően legalább három tagállam által végrehajtott és független szakértők által értékelt, rangsorolt és kiválasztott társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekre vagy megvalósíthatósági tanulmányokra (beleértve a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján, intézményesített európai partnerség keretében megvalósuló kutatás-fejlesztési projekteket vagy az Európai horizont keretprogramban meghatározott program-társfinanszírozási cselekvéseket) nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.

(3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra megállapított finanszírozási arányt.

(5)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram által nyújtott finanszírozásnak a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szerint meghatározott kutatási és innovációs cselekvés vagy innovációs cselekvés összes elszámolható költségének legalább 30 %-át fedeznie kell.

25d. cikk

Partnerségalakításra irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályaival összhangban transznacionális felhívásokat követően legalább két tagállamot magában foglaló és független szakértők által értékelt, rangsorolt és kiválasztott társfinanszírozott partnerségalakításra irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A társfinanszírozott partnerségalakítás támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve – adott esetben – a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.

(3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások költségei is elszámolhatók.

(4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Európai horizont keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a partnerségalakításra megállapított finanszírozási arányt. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások esetében a támogatás nem haladhatja meg a beruházási költségek 70 %-át.

(5)   A partnerségalakítás keretében az infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében a következő kiegészítő feltételek alkalmazandók:

a)

amennyiben az infrastruktúrát egyaránt használják gazdasági, illetve nem gazdasági tevékenységek folytatására, az egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást, az azokkal járó költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven indokolható számviteli elvek alapján;

| b) | az infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani;

| c) | az infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a hozzáférést átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a hozzáférést átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni;

| d) | amennyiben az infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, a tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás intenzitása akkor se haladja meg az alkalmazandó mértéket, ha a gazdasági tevékenységek részaránya nagyobb annál, mint amit a támogatás odaítélésekor terveztek.” |
| --- | --- |

d)

amennyiben az infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, a tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás intenzitása akkor se haladja meg az alkalmazandó mértéket, ha a gazdasági tevékenységek részaránya nagyobb annál, mint amit a támogatás odaítélésekor terveztek.”

| 18. | Az 56c. cikket követően a szöveg a következő 16. szakasszal egészül ki:
  „16. szakasz



  Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás



  56d. cikk
  Hatály és közös feltételek

  (1)   Ez a szakasz az InvestEU Alap által támogatott olyan pénzügyi termékekben foglalt támogatásra alkalmazandó, amelyek támogatást nyújtanak a végrehajtó partnereknek, a pénzügyi közvetítőknek és/vagy a végső kedvezményezetteknek.


  (2)   A támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az I. fejezetben, az e cikkben, valamint az 56e. vagy 56f. cikkben meghatározott feltételek.


  (3)   A támogatás megfelel az [InvestEU Alapról szóló] rendeletben [hivatkozás] és az InvestEU iránymutatásban [hivatkozás] meghatározott valamennyi alkalmazandó feltételnek.


  (4)   Az InvestEU Alap által támogatott bármely pénzügyi termék keretében a végső kedvezményezettnek nyújtott teljes kintlévő finanszírozásra – amennyiben az támogatást tartalmaz – az 56e. és 56f. cikkben meghatározott felső határértékek alkalmazandók. A felső határértékeket az alábbiak szerint kell alkalmazni:






  a) | az 56e. cikk (2) és (3) bekezdésének, az 56e. cikk (4) bekezdése a) pontja i. alpontjának, az 56e. cikk (5) és (6) bekezdésének, az 56e. cikk (7) bekezdése a) és b) pontjának, valamint az 56e. cikk (8) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatások esetében projektenként; |
| --- | --- | --- |

18.

Az 56c. cikket követően a szöveg a következő 16. szakasszal egészül ki:

„16. szakasz

16. szakasz

Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás

Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatás

56d. cikk

Hatály és közös feltételek

(1)   Ez a szakasz az InvestEU Alap által támogatott olyan pénzügyi termékekben foglalt támogatásra alkalmazandó, amelyek támogatást nyújtanak a végrehajtó partnereknek, a pénzügyi közvetítőknek és/vagy a végső kedvezményezetteknek.

(2)   A támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az I. fejezetben, az e cikkben, valamint az 56e. vagy 56f. cikkben meghatározott feltételek.

(3)   A támogatás megfelel az [InvestEU Alapról szóló] rendeletben [hivatkozás] és az InvestEU iránymutatásban [hivatkozás] meghatározott valamennyi alkalmazandó feltételnek.

(4)   Az InvestEU Alap által támogatott bármely pénzügyi termék keretében a végső kedvezményezettnek nyújtott teljes kintlévő finanszírozásra – amennyiben az támogatást tartalmaz – az 56e. és 56f. cikkben meghatározott felső határértékek alkalmazandók. A felső határértékeket az alábbiak szerint kell alkalmazni:

a)

az 56e. cikk (2) és (3) bekezdésének, az 56e. cikk (4) bekezdése a) pontja i. alpontjának, az 56e. cikk (5) és (6) bekezdésének, az 56e. cikk (7) bekezdése a) és b) pontjának, valamint az 56e. cikk (8) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatások esetében projektenként;

| b) | az 56e. cikk (4) bekezdése a) pontja ii. és iii. alpontjának, az 56e. cikk (7) bekezdése d) pontjának, az 56e. cikk (9) bekezdésének és az 56f. cikknek a hatálya alá tartozó támogatások esetében végső kedvezményezettenként. |
| --- | --- |

b)

az 56e. cikk (4) bekezdése a) pontja ii. és iii. alpontjának, az 56e. cikk (7) bekezdése d) pontjának, az 56e. cikk (9) bekezdésének és az 56f. cikknek a hatálya alá tartozó támogatások esetében végső kedvezményezettenként.

(5)   Nem nyújtható támogatás a pénzügyi közvetítők meglévő portfólióinak refinanszírozása vagy a pénzügyi közvetítők meglévő portfólióira vonatkozó garanciák formájában.

56e. cikk

Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termékekben foglalt támogatásokra vonatkozó feltételek

(1)   Az InvestEU Alap által támogatott pénzügyi termék keretében a végső kedvezményezettnek nyújtott finanszírozás megfelel:

| a) | a (2)–(9) bekezdés valamelyikében meghatározott feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

a)

a (2)–(9) bekezdés valamelyikében meghatározott feltételeknek; valamint

| b) | amennyiben a finanszírozást kölcsön formájában nyújtják a végső kedvezményezettnek, a finanszírozás kamatlába megfelel legalább a kölcsön nyújtása idején alkalmazandó referencia-kamatláb alapkamatlábának. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a finanszírozást kölcsön formájában nyújtják a végső kedvezményezettnek, a finanszírozás kamatlába megfelel legalább a kölcsön nyújtása idején alkalmazandó referencia-kamatláb alapkamatlábának.

(2)   A transzeurópai digitális konnektivitási infrastruktúrára irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | általános kumulatív feltételek:






  i. | a projekt az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) hatálya alá tartozó digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projekt; |
| --- | --- | --- |

a)

általános kumulatív feltételek:

i.

a projekt az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) hatálya alá tartozó digitális konnektivitási infrastruktúrával kapcsolatos, közös érdekű projekt;

| ii. | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 100 millió EUR-t; |
| --- | --- |

ii.

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 100 millió EUR-t;

| iii. | a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-ára kiterjedő pénzügyi hozzájárulást biztosít saját forrásaiból vagy külső finanszírozás igénybevételével, minden állami pénzügyi támogatástól mentes formában. Másik lehetőségként, amennyiben az ilyen külső finanszírozást különböző finanszírozási forrásokat ötvöző beruházási platformon keresztül nyújtják, e feltétel helyébe a magánberuházás 30 %-ának egy ilyen platformban való megléte lép; |
| --- | --- |

iii.

a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25 %-ára kiterjedő pénzügyi hozzájárulást biztosít saját forrásaiból vagy külső finanszírozás igénybevételével, minden állami pénzügyi támogatástól mentes formában. Másik lehetőségként, amennyiben az ilyen külső finanszírozást különböző finanszírozási forrásokat ötvöző beruházási platformon keresztül nyújtják, e feltétel helyébe a magánberuházás 30 %-ának egy ilyen platformban való megléte lép;

| iv. | az infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan csak az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) szerinti elszámolható beruházási költségek számolhatók el; |
| --- | --- |

iv.

az infrastruktúra kiépítésére vonatkozóan csak az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) szerinti elszámolható beruházási költségek számolhatók el;

| v. | a projektet az (EU) .../... rendelettel (CEF2 rendelet) összhangban választják ki a következők szerint: i) közösen elfogadott befektetési iránymutatások alapján az Európai Bizottság által kinevezett független pénzügyi közvetítő által; ii) egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében az Európai Bizottság által; vagy iii) az Európai Bizottság által kinevezett független szakértők által; |
| --- | --- |

v.

a projektet az (EU) .../... rendelettel (CEF2 rendelet) összhangban választják ki a következők szerint: i) közösen elfogadott befektetési iránymutatások alapján az Európai Bizottság által kinevezett független pénzügyi közvetítő által; ii) egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében az Európai Bizottság által; vagy iii) az Európai Bizottság által kinevezett független szakértők által;

| vi. | a projekt olyan konnektivitási képességeket tesz lehetővé, amelyek meghaladják a meglévő jogi kötelezettségekhez kapcsolódó követelményeket, például a frekvenciaengedélyben foglaltakat; |
| --- | --- |

vi.

a projekt olyan konnektivitási képességeket tesz lehetővé, amelyek meghaladják a meglévő jogi kötelezettségekhez kapcsolódó követelményeket, például a frekvenciaengedélyben foglaltakat;

| vii. | a projekt az 52. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek mellett biztosítja a harmadik felek nyílt nagykereskedelmi hozzáférését, az átengedést is beleértve; e cikk alkalmazásában valamely projekt fizikai átengedés helyett kínálhat egyenértékű virtuális átengedést, ha a virtuális hozzáférési terméket valamely tagállam nemzeti szabályozó hatósága vagy a Bizottság a fizikai átengedéssel egyenértékűnek ismeri el; |
| --- | --- |

vii.

a projekt az 52. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek mellett biztosítja a harmadik felek nyílt nagykereskedelmi hozzáférését, az átengedést is beleértve; e cikk alkalmazásában valamely projekt fizikai átengedés helyett kínálhat egyenértékű virtuális átengedést, ha a virtuális hozzáférési terméket valamely tagállam nemzeti szabályozó hatósága vagy a Bizottság a fizikai átengedéssel egyenértékűnek ismeri el;

| viii. | a projekt az alábbi b) albekezdésben meghatározott projektkategóriák valamelyikébe tartozik, és teljesíti a vonatkozó különös feltételeket; |
| --- | --- |

viii.

a projekt az alábbi b) albekezdésben meghatározott projektkategóriák valamelyikébe tartozik, és teljesíti a vonatkozó különös feltételeket;

| b) | különös feltételek:






  i. | a legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet biztosítani képes hálózatokba történő beruházások esetében a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:






  — | a projekt célja az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott olyan társadalmi-gazdasági fókuszpontok összekapcsolása, amelyek az oktatás, a szociális szolgáltatások, többek között az egészségügy, a közigazgatás, a közlekedés, a postai szolgáltatások és a kultúra területén a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint és a 2012/21/EU bizottsági határozattal vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokkal összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott köz- vagy magánvállalkozások, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

különös feltételek:

i.

a legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet biztosítani képes hálózatokba történő beruházások esetében a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:

—

a projekt célja az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott olyan társadalmi-gazdasági fókuszpontok összekapcsolása, amelyek az oktatás, a szociális szolgáltatások, többek között az egészségügy, a közigazgatás, a közlekedés, a postai szolgáltatások és a kultúra területén a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint és a 2012/21/EU bizottsági határozattal vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokkal összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott köz- vagy magánvállalkozások,

| — | a projekt olyan azonosított piaci hiányosságon alapul, amelyet a rendelkezésre álló megfelelő feltérképezéssel vagy – ha az nem áll rendelkezésre – nyilvános konzultáció során ellenőriztek, |
| --- | --- |

—

a projekt olyan azonosított piaci hiányosságon alapul, amelyet a rendelkezésre álló megfelelő feltérképezéssel vagy – ha az nem áll rendelkezésre – nyilvános konzultáció során ellenőriztek,

| — | a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok csak akkor csatlakoztathatók a projektinfrastruktúrához, ha nem rendelkeznek hozzáféréssel már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett olyan infrastruktúrához, amely képes legalább 200 Mbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet vagy legalább 500 Mbps letöltési sebességet biztosítani, |
| --- | --- |

—

a támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok csak akkor csatlakoztathatók a projektinfrastruktúrához, ha nem rendelkeznek hozzáféréssel már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett olyan infrastruktúrához, amely képes legalább 200 Mbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet vagy legalább 500 Mbps letöltési sebességet biztosítani,

| — | a projekt minőségi változást bizonyít, amennyiben a támogatott beavatkozás eredményeként i. jelentős új beruházást hajtanak végre a széles sávú hálózatban, és ii. a támogatott infrastruktúra jelentős új képességeket vezet be a piacon a széles sávú szolgáltatások elérhetősége és kapacitása, sebessége és versenye tekintetében a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett infrastruktúrához képest. Ahhoz, hogy egy projekt jelentős új beruházásnak minősüljön, ezeknek a beruházásoknak meg kell haladniuk a pusztán a hálózat aktív elemeinek korszerűsítéséhez kapcsolódó marginális beruházásokat. Ami a piacon a széles sávú szolgáltatások elérhetősége és kapacitása, sebessége és versenye tekintetében bevezetett jelentős új képességek bizonyítását illeti, a támogatott infrastruktúra i. a meglévő és/vagy tervezett infrastruktúrához képest legalább kétszeres letöltési és feltöltési sebességet biztosít, és ii. legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet képes biztosítani, |
| --- | --- |

—

a projekt minőségi változást bizonyít, amennyiben a támogatott beavatkozás eredményeként i. jelentős új beruházást hajtanak végre a széles sávú hálózatban, és ii. a támogatott infrastruktúra jelentős új képességeket vezet be a piacon a széles sávú szolgáltatások elérhetősége és kapacitása, sebessége és versenye tekintetében a már létező vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően tervezett infrastruktúrához képest. Ahhoz, hogy egy projekt jelentős új beruházásnak minősüljön, ezeknek a beruházásoknak meg kell haladniuk a pusztán a hálózat aktív elemeinek korszerűsítéséhez kapcsolódó marginális beruházásokat. Ami a piacon a széles sávú szolgáltatások elérhetősége és kapacitása, sebessége és versenye tekintetében bevezetett jelentős új képességek bizonyítását illeti, a támogatott infrastruktúra i. a meglévő és/vagy tervezett infrastruktúrához képest legalább kétszeres letöltési és feltöltési sebességet biztosít, és ii. legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet képes biztosítani,

| — | nem nyújtható támogatás olyan projekteknek, amelyek olyan területeket foglalnak magukban, ahol két NGA-/NGN-hálózat van jelen, vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően ilyet terveznek, vagy olyan területeket foglalnak magukban, ahol legalább egy, legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet biztosítani képes nagyon nagy kapacitású hálózat van jelen, vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően ilyet terveznek; |
| --- | --- |

—

nem nyújtható támogatás olyan projekteknek, amelyek olyan területeket foglalnak magukban, ahol két NGA-/NGN-hálózat van jelen, vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően ilyet terveznek, vagy olyan területeket foglalnak magukban, ahol legalább egy, legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebességet biztosítani képes nagyon nagy kapacitású hálózat van jelen, vagy a következő három évben, illetve a tervezett támogatott beavatkozással azonos határidőn belül hitelt érdemlően ilyet terveznek;

| ii. | az 5G folyosók fő közlekedési útvonalak mentén történő kialakítására irányuló, határon átnyúló beruházásokra a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:






  — | a projekt határon átnyúló, hiánytalan lefedést biztosít valamely 5G folyosón a fő közlekedési útvonalak mentén, beleértve a közutakat, a vasutat és a belvízi utakat, az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározottak szerint, |
| --- | --- | --- |

ii.

az 5G folyosók fő közlekedési útvonalak mentén történő kialakítására irányuló, határon átnyúló beruházásokra a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:

—

a projekt határon átnyúló, hiánytalan lefedést biztosít valamely 5G folyosón a fő közlekedési útvonalak mentén, beleértve a közutakat, a vasutat és a belvízi utakat, az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározottak szerint,

| — | a projekt az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározott, olyan határon átnyúló szakaszból áll, amely i. legalább két tagállamot érint azáltal, hogy átlépi két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépi legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt, |
| --- | --- |

—

a projekt az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározott, olyan határon átnyúló szakaszból áll, amely i. legalább két tagállamot érint azáltal, hogy átlépi két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépi legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt,

| — | a projekt a széles sávú hálózatba történő olyan jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a pusztán a hálózat aktív elemeinek korszerűsítéséhez kapcsolódó marginális beruházásokat, |
| --- | --- |

—

a projekt a széles sávú hálózatba történő olyan jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a pusztán a hálózat aktív elemeinek korszerűsítéséhez kapcsolódó marginális beruházásokat,

| — | a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra; |
| --- | --- |

—

a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra;

| iii. | az alábbiakban meghatározottak szerint egyes számítástechnikai berendezéseket, szuper-számítástechnikai berendezéseket és adatinfrastruktúrát összekapcsoló, határon átnyúló terabit gerincprojektekre a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:






  — | a projekt legalább két olyan számítástechnikai berendezésnek, szuper-számítástechnikai berendezésnek vagy adatinfrastruktúrának a korlátozás nélküli, végponttól végpontig tartó, legalább 1 Tbps konnektivitású – akár közvetlen összeköttetés, akár a páneurópai gerinchálózathoz való csatlakozáshoz szükséges elemek kiépítése révén történő – összeköttetését támogatja, amelyek i. részt vesznek az (EU) 2018/1488 tanácsi rendelet (a Tanács (EU) 2018/1488 rendelete [2018. szeptember 28.] az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról, ST/10594/2018/INIT, HL L 252., 2018.10.8., 1. o.) alapján létrehozott európai nagyteljesítményű számítástechnika közös vállalkozásban, valamint az (EU) .../... rendelet (az Európai horizont keretprogramról szóló rendelet) és az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 206., 2009.8.8., 1. o.) értelmében meghatározott kutatási infrastruktúrákban, zászlóshajó kutatási projektekben és missziókban, és ii. amelyek legalább két uniós tagállamban, vagy egy uniós tagállamban és egy, az Európai Kutatási Térségben tagsággal rendelkező államban találhatók, |
| --- | --- | --- |

iii.

az alábbiakban meghatározottak szerint egyes számítástechnikai berendezéseket, szuper-számítástechnikai berendezéseket és adatinfrastruktúrát összekapcsoló, határon átnyúló terabit gerincprojektekre a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:

—

a projekt legalább két olyan számítástechnikai berendezésnek, szuper-számítástechnikai berendezésnek vagy adatinfrastruktúrának a korlátozás nélküli, végponttól végpontig tartó, legalább 1 Tbps konnektivitású – akár közvetlen összeköttetés, akár a páneurópai gerinchálózathoz való csatlakozáshoz szükséges elemek kiépítése révén történő – összeköttetését támogatja, amelyek i. részt vesznek az (EU) 2018/1488 tanácsi rendelet (a Tanács (EU) 2018/1488 rendelete [2018. szeptember 28.] az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás létrehozásáról, ST/10594/2018/INIT, HL L 252., 2018.10.8., 1. o.) alapján létrehozott európai nagyteljesítményű számítástechnika közös vállalkozásban, valamint az (EU) .../... rendelet (az Európai horizont keretprogramról szóló rendelet) és az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 206., 2009.8.8., 1. o.) értelmében meghatározott kutatási infrastruktúrákban, zászlóshajó kutatási projektekben és missziókban, és ii. amelyek legalább két uniós tagállamban, vagy egy uniós tagállamban és egy, az Európai Kutatási Térségben tagsággal rendelkező államban találhatók,

| — | a projekt a széles sávú hálózatba történő olyan jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a marginális – például egyszerű szoftverfrissítéssel vagy engedélyezéssel kapcsolatos – beruházásokat, |
| --- | --- |

—

a projekt a széles sávú hálózatba történő olyan jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a marginális – például egyszerű szoftverfrissítéssel vagy engedélyezéssel kapcsolatos – beruházásokat,

| — | a projektet kapacitás és/vagy berendezés közbeszerzés útján történő beszerzésével valósítják meg, |
| --- | --- |

—

a projektet kapacitás és/vagy berendezés közbeszerzés útján történő beszerzésével valósítják meg,

| — | a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra; |
| --- | --- |

—

a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra;

| iv. | a felhőalapú infrastruktúrákat összekapcsoló, határon átnyúló gerinchálózati projektekre a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:






  — | a projekt az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott olyan társadalmi-gazdasági fókuszpontok felhőalapú infrastruktúráit kapcsolja össze, amelyek az oktatás, a szociális szolgáltatások, többek között az egészségügy, a közigazgatás, a közlekedés, a postai szolgáltatások és a kultúra területén a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint és a 2012/21/EU bizottsági határozattal (*9) vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokkal összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott köz- vagy magánvállalkozások, |
| --- | --- | --- |

iv.

a felhőalapú infrastruktúrákat összekapcsoló, határon átnyúló gerinchálózati projektekre a következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:

—

a projekt az (EU) .../... rendelet (CEF2 rendelet) 8. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott olyan társadalmi-gazdasági fókuszpontok felhőalapú infrastruktúráit kapcsolja össze, amelyek az oktatás, a szociális szolgáltatások, többek között az egészségügy, a közigazgatás, a közlekedés, a postai szolgáltatások és a kultúra területén a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint és a 2012/21/EU bizottsági határozattal (*9) vagy az említett határozat helyébe lépő későbbi jogi aktusokkal összhangban általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott köz- vagy magánvállalkozások,

| — | a projekt olyan új, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítéséből vagy meglévő hálózatok jelentős korszerűsítéséből áll, amelyek i. legalább két tagállamot érintenek azáltal, hogy átlépik két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépik legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt, |
| --- | --- |

—

a projekt olyan új, határon átnyúló gerinchálózatok kiépítéséből vagy meglévő hálózatok jelentős korszerűsítéséből áll, amelyek i. legalább két tagállamot érintenek azáltal, hogy átlépik két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépik legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt,

| — | a projekt a többitől eltérő tagállamban működő, támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok közül legalább három jogalanyra kiterjed, |
| --- | --- |

—

a projekt a többitől eltérő tagállamban működő, támogatható társadalmi-gazdasági fókuszpontok közül legalább három jogalanyra kiterjed,

| — | a projekt a széles sávú hálózatba történő jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a marginális – például egyszerű szoftverfrissítéssel vagy engedélyezéssel kapcsolatos – beruházásokat; a projektnek képesnek kell lennie legalább a 10 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebesség többszörösének biztosítására, |
| --- | --- |

—

a projekt a széles sávú hálózatba történő jelentős új beruházást biztosít, amely meghaladja a marginális – például egyszerű szoftverfrissítéssel vagy engedélyezéssel kapcsolatos – beruházásokat; a projektnek képesnek kell lennie legalább a 10 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebesség többszörösének biztosítására,

| — | a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra; |
| --- | --- |

—

a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra;

| v. | a határon átnyúló, tenger alatti kábelekbe történő beruházásokra következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:






  — | a projekt az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározott, olyan határon átnyúló szakaszból áll, amely i. legalább két tagállamot érint azáltal, hogy átlépi két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépi legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt. Másik lehetőségként a támogatott infrastruktúra kizárólag nagykereskedelmi hálózat, és akár egyetlen tagállamon belül is javítja az európai legkülső régiók vagy tengerentúli területek konnektivitását, |
| --- | --- | --- |

v.

a határon átnyúló, tenger alatti kábelekbe történő beruházásokra következő kumulatív különös kritériumok alkalmazandók:

—

a projekt az (EU) .../... rendeletben (CEF2 rendelet) meghatározott, olyan határon átnyúló szakaszból áll, amely i. legalább két tagállamot érint azáltal, hogy átlépi két vagy több tagállam között a határt, vagy ii. átlépi legalább egy tagállam és az Európai Gazdasági Térség valamely országa közötti határt. Másik lehetőségként a támogatott infrastruktúra kizárólag nagykereskedelmi hálózat, és akár egyetlen tagállamon belül is javítja az európai legkülső régiók vagy tengerentúli területek konnektivitását,

| — | nem nyújtható támogatás két meglévő vagy tervezett gerincinfrastruktúra által már kiszolgált útvonalakon megvalósuló projektekhez, |
| --- | --- |

—

nem nyújtható támogatás két meglévő vagy tervezett gerincinfrastruktúra által már kiszolgált útvonalakon megvalósuló projektekhez,

| — | a projekt a széles sávú hálózatba történő jelentős új beruházást biztosít azáltal, hogy új tenger alatti kábelt vagy meglévő tenger alatti kábelhez való csatlakozást vezet be, kezeli a redundanciával kapcsolatos problémákat, és meghaladja a marginális beruházásokat; a projektnek képesnek kell lennie legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebesség biztosítására, |
| --- | --- |

—

a projekt a széles sávú hálózatba történő jelentős új beruházást biztosít azáltal, hogy új tenger alatti kábelt vagy meglévő tenger alatti kábelhez való csatlakozást vezet be, kezeli a redundanciával kapcsolatos problémákat, és meghaladja a marginális beruházásokat; a projektnek képesnek kell lennie legalább 1 Gbps szimmetrikus letöltési és feltöltési sebesség biztosítására,

| — | a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra; |
| --- | --- |

—

a projekt csak akkor támogatja új passzív infrastruktúra kiépítését, ha a meglévő passzív infrastruktúra nem használható fel újra;

(3)   Az energiatermelésre és energetikai infrastruktúrára irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | támogatás kizárólag az olyan gáz- és villamosenergia-infrastruktúrára irányuló beruházásokra nyújtható, amely a belső energiapiaci jogszabályokkal összhangban a harmadik fél hozzáférésére, a díjakra és az átengedésre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, a következő projektkategóriák tekintetében:






  i. | az energiatárolás tekintetében kizárólag a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*9) VII. mellékletében szereplő közös érdekű projektek uniós listáján szereplő projektek; |
| --- | --- | --- |

a)

támogatás kizárólag az olyan gáz- és villamosenergia-infrastruktúrára irányuló beruházásokra nyújtható, amely a belső energiapiaci jogszabályokkal összhangban a harmadik fél hozzáférésére, a díjakra és az átengedésre vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozik, a következő projektkategóriák tekintetében:

i.

az energiatárolás tekintetében kizárólag a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*9) VII. mellékletében szereplő közös érdekű projektek uniós listáján szereplő projektek;

| ii. | a tárolástól eltérő energetikaiinfrastruktúra-projektek tekintetében:






  — | intelligens energiahálózatok, |
| --- | --- | --- |

ii.

a tárolástól eltérő energetikaiinfrastruktúra-projektek tekintetében:

—

intelligens energiahálózatok,

| — | olyan projektek, amelyek megfelelnek a 347/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumok bármelyikének, |
| --- | --- |

—

olyan projektek, amelyek megfelelnek a 347/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumok bármelyikének,

| — | a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletében szereplő közös érdekű projektek uniós listáján szereplő projektek, |
| --- | --- |

—

a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletében szereplő közös érdekű projektek uniós listáján szereplő projektek,

| — | támogatott területeken végrehajtott projektek; |
| --- | --- |

—

támogatott területeken végrehajtott projektek;

| b) | a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelésre irányuló beruházási támogatás megfelel a következő követelményeknek:






  i. | támogatás kizárólag versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli alapon kiválasztott új létesítmények számára nyújtható; |
| --- | --- | --- |

b)

a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelésre irányuló beruházási támogatás megfelel a következő követelményeknek:

i.

támogatás kizárólag versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli alapon kiválasztott új létesítmények számára nyújtható;

| ii. | nem nyújtható támogatás olyan vízi erőművekhez, amelyek nem felelnek meg a 2000/60/EK irányelvben (*10) meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

ii.

nem nyújtható támogatás olyan vízi erőművekhez, amelyek nem felelnek meg a 2000/60/EK irányelvben (*10) meghatározott feltételeknek;

| iii. | bioüzemanyagot előállító létesítmények esetében támogatás csak az élelmiszer-alapú bioüzemanyagtól eltérő fenntartható bioüzemanyagot előállító létesítmények számára nyújtható; |
| --- | --- |

iii.

bioüzemanyagot előállító létesítmények esetében támogatás csak az élelmiszer-alapú bioüzemanyagtól eltérő fenntartható bioüzemanyagot előállító létesítmények számára nyújtható;

| c) | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés a) pontjában említett projektenként a 150 millió EUR-t; az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés b) pontjában említett projektenként a 75 millió EUR-t. |
| --- | --- |

c)

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés a) pontjában említett projektenként a 150 millió EUR-t; az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés b) pontjában említett projektenként a 75 millió EUR-t.

(4)   A szociális, oktatási, kulturális és természetiörökség-infrastruktúrára és tevékenységekre irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg a következő összegeket:






  i. | szociális szolgáltatások nyújtására, oktatásra vagy az 53. cikk (2) bekezdésében meghatározott kulturális célokra és tevékenységekre – köztük természeti örökségre – használt infrastruktúrára irányuló beruházások tekintetében projektenként 100 millió EUR; |
| --- | --- | --- |

a)

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg a következő összegeket:

i.

szociális szolgáltatások nyújtására, oktatásra vagy az 53. cikk (2) bekezdésében meghatározott kulturális célokra és tevékenységekre – köztük természeti örökségre – használt infrastruktúrára irányuló beruházások tekintetében projektenként 100 millió EUR;

| ii. | a szociális szolgáltatásokhoz és a kultúrához kapcsolódó tevékenységek nyújtása tekintetében 30 millió EUR; |
| --- | --- |

ii.

a szociális szolgáltatásokhoz és a kultúrához kapcsolódó tevékenységek nyújtása tekintetében 30 millió EUR;

| iii. | oktatás és képzés tekintetében 5 millió EUR; |
| --- | --- |

iii.

oktatás és képzés tekintetében 5 millió EUR;

| b) | nem nyújtható támogatás olyan képzéshez, amelynek célja a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfelelés. |
| --- | --- |

b)

nem nyújtható támogatás olyan képzéshez, amelynek célja a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfelelés.

(5)   A közlekedésre és a közlekedési infrastruktúrára irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | a kikötők kivételével infrastruktúrára irányuló támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:






  i. | az 1315/2013/EU rendelet 3. cikkének a) pontjában meghatározott közös érdekű projektek, a kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrát érintő projektek kivételével; |
| --- | --- | --- |

a)

a kikötők kivételével infrastruktúrára irányuló támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:

i.

az 1315/2013/EU rendelet 3. cikkének a) pontjában meghatározott közös érdekű projektek, a kikötői vagy repülőtéri infrastruktúrát érintő projektek kivételével;

| ii. | a transzeurópai közlekedési hálózat városi csomópontjaihoz való összeköttetések; |
| --- | --- |

ii.

a transzeurópai közlekedési hálózat városi csomópontjaihoz való összeköttetések;

| iii. | kizárólag az 1370/2007/EK rendelet (*11) szerinti közszolgáltatási szerződés hatálya alá nem tartozó vasúti közlekedési szolgáltatások nyújtására szolgáló vasúti jármű, feltéve, hogy a kedvezményezett új belépő; |
| --- | --- |

iii.

kizárólag az 1370/2007/EK rendelet (*11) szerinti közszolgáltatási szerződés hatálya alá nem tartozó vasúti közlekedési szolgáltatások nyújtására szolgáló vasúti jármű, feltéve, hogy a kedvezményezett új belépő;

| iv. | városi közlekedés: |
| --- | --- |

iv.

városi közlekedés:

| v. | alternatívtüzelőanyag-infrastruktúra vagy nulla/alacsony kibocsátású mobilitási infrastruktúra; |
| --- | --- |

v.

alternatívtüzelőanyag-infrastruktúra vagy nulla/alacsony kibocsátású mobilitási infrastruktúra;

| b) | a kikötői infrastrukturális projektekre irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:






  i. | támogatás kizárólag az érdekelt felhasználók számára piaci feltételek mellett, egyenlő és megkülönböztetésmentes alapon elérhetővé tett hozzáférési infrastruktúrákra és kikötői infrastruktúrákra irányuló beruházásokra nyújtható; |
| --- | --- | --- |

b)

a kikötői infrastrukturális projektekre irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

i.

támogatás kizárólag az érdekelt felhasználók számára piaci feltételek mellett, egyenlő és megkülönböztetésmentes alapon elérhetővé tett hozzáférési infrastruktúrákra és kikötői infrastruktúrákra irányuló beruházásokra nyújtható;

| ii. | a támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon kell végezni; |
| --- | --- |

ii.

a támogatott kikötői infrastruktúra megépítésének, korszerűsítésének, működtetésének vagy bérbeadásának koncesszióba adását vagy egyéb módon harmadik félre bízását versenyképes, átlátható, megkülönböztetésmentes és feltétel nélküli módon kell végezni;

| iii. | nem nyújtható támogatás kikötői felépítményre irányuló beruházásokra. |
| --- | --- |

iii.

nem nyújtható támogatás kikötői felépítményre irányuló beruházásokra.

| c) | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek e bekezdés a) vagy b) pontja szerint nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 150 millió EUR-t. |
| --- | --- |

c)

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek e bekezdés a) vagy b) pontja szerint nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 150 millió EUR-t.

(6)   Az egyéb infrastruktúrákra irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:






  i. | lakossági vízellátási és szennyvíz-infrastruktúrába történő beruházás; |
| --- | --- | --- |

a)

támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:

i.

lakossági vízellátási és szennyvíz-infrastruktúrába történő beruházás;

| ii. | hulladékok újrafeldolgozására, valamint újrahasználatára való előkészítésre irányuló beruházás az e rendelet 47. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban, amennyiben célja egyéb vállalkozások által termelt hulladék kezelése; |
| --- | --- |

ii.

hulladékok újrafeldolgozására, valamint újrahasználatára való előkészítésre irányuló beruházás az e rendelet 47. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban, amennyiben célja egyéb vállalkozások által termelt hulladék kezelése;

| iii. | kutatási infrastruktúrába történő beruházás; |
| --- | --- |

iii.

kutatási infrastruktúrába történő beruházás;

| iv. | innovációsklaszter-létesítmények létrehozásába vagy korszerűsítésébe történő beruházás; |
| --- | --- |

iv.

innovációsklaszter-létesítmények létrehozásába vagy korszerűsítésébe történő beruházás;

| b) | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 100 millió EUR-t. |
| --- | --- |

b)

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 100 millió EUR-t.

(7)   A környezetvédelemre – beleértve az éghajlatvédelmet – irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:






  i. | olyan beruházások, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára a fizikai környezetben vagy természeti erőforrásokban valamely kedvezményezett saját tevékenységei által okozott károk (beleértve az éghajlatváltozást is) felszámolását vagy megakadályozását, amennyiben a beruházás meghaladja a környezetvédelemre vonatkozó uniós szabványokat, illetve alkalmazandó uniós szabványok hiányában emeli az éghajlat- vagy környezetvédelem szintjét, vagy a jövőbeni uniós szabványokhoz történő idő előtti alkalmazkodásnak minősül; |
| --- | --- | --- |

a)

támogatás kizárólag a következő projektekre nyújtható:

i.

olyan beruházások, amelyek lehetővé teszik a vállalkozások számára a fizikai környezetben vagy természeti erőforrásokban valamely kedvezményezett saját tevékenységei által okozott károk (beleértve az éghajlatváltozást is) felszámolását vagy megakadályozását, amennyiben a beruházás meghaladja a környezetvédelemre vonatkozó uniós szabványokat, illetve alkalmazandó uniós szabványok hiányában emeli az éghajlat- vagy környezetvédelem szintjét, vagy a jövőbeni uniós szabványokhoz történő idő előtti alkalmazkodásnak minősül;

| ii. | valamely vállalkozás energiahatékonyságát javító intézkedések, amennyiben az energiahatékonyság javítását nem annak biztosítása érdekében hajtják végre, hogy a vállalkozás már elfogadott uniós szabványoknak feleljen meg, még akkor sem, ha azok még nem léptek hatályba; |
| --- | --- |

ii.

valamely vállalkozás energiahatékonyságát javító intézkedések, amennyiben az energiahatékonyság javítását nem annak biztosítása érdekében hajtják végre, hogy a vállalkozás már elfogadott uniós szabványoknak feleljen meg, még akkor sem, ha azok még nem léptek hatályba;

| iii. | szennyezett terület szennyeződésmentesítése, amennyiben a 45. cikk (3) bekezdésében említett „a szennyező fizet” elvvel összhangban nem azonosítottak olyan jogi vagy természetes személyt, aki az alkalmazandó jog alapján felelős a környezeti károkért; |
| --- | --- |

iii.

szennyezett terület szennyeződésmentesítése, amennyiben a 45. cikk (3) bekezdésében említett „a szennyező fizet” elvvel összhangban nem azonosítottak olyan jogi vagy természetes személyt, aki az alkalmazandó jog alapján felelős a környezeti károkért;

| iv. | környezeti tanulmányok; |
| --- | --- |

iv.

környezeti tanulmányok;

| v. | a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma erősítése és helyreállítása, amennyiben az említett tevékenység hozzájárul a biológiai sokféleség megóvásához, védelméhez vagy helyreállításához, az ökoszisztémák jó állapotának eléréséhez, vagy a már jó állapotban lévő ökoszisztémák védelméhez; |
| --- | --- |

v.

a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma erősítése és helyreállítása, amennyiben az említett tevékenység hozzájárul a biológiai sokféleség megóvásához, védelméhez vagy helyreállításához, az ökoszisztémák jó állapotának eléréséhez, vagy a már jó állapotban lévő ökoszisztémák védelméhez;

| b) | amennyiben a támogatási intézkedés lakóépületek és szociális szolgáltatások nyújtására szolgáló épületek energiahatékonyságát javító intézkedésekhez kapcsolódik, olyan intézkedésekre is nyújtható, amelyek egyidejűleg javítják a lakóépület energiahatékonyságát, és az energiahatékonysági támogatási intézkedés által érintett lakóépületet integrálják a helyszínen megújuló energiát előállító létesítményekkel, a következő feltételek mellett:






  i. | az integrált helyszíni megújulóenergia-termelő létesítmény villamosenergia- és/vagy hőtermeléshez kapcsolódik; tárolóberendezéssel kombinálható; |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a támogatási intézkedés lakóépületek és szociális szolgáltatások nyújtására szolgáló épületek energiahatékonyságát javító intézkedésekhez kapcsolódik, olyan intézkedésekre is nyújtható, amelyek egyidejűleg javítják a lakóépület energiahatékonyságát, és az energiahatékonysági támogatási intézkedés által érintett lakóépületet integrálják a helyszínen megújuló energiát előállító létesítményekkel, a következő feltételek mellett:

i.

az integrált helyszíni megújulóenergia-termelő létesítmény villamosenergia- és/vagy hőtermeléshez kapcsolódik; tárolóberendezéssel kombinálható;

| ii. | a helyszíni megújulóenergia-termelő létesítmény kibocsátása nem haladhatja meg 20 %-nál nagyobb mértékben az épület lakóinak teljes aggregált fogyasztási igényét; |
| --- | --- |

ii.

a helyszíni megújulóenergia-termelő létesítmény kibocsátása nem haladhatja meg 20 %-nál nagyobb mértékben az épület lakóinak teljes aggregált fogyasztási igényét;

| iii. | a megújulóenergia-termelő létesítmény kiépített kapacitása nem haladhatja meg az 500 kW-ot; |
| --- | --- |

iii.

a megújulóenergia-termelő létesítmény kiépített kapacitása nem haladhatja meg az 500 kW-ot;

| iv. | a támogatás végső kedvezményezettje lehet az épület tulajdonosa vagy valamely bérlő; |
| --- | --- |

iv.

a támogatás végső kedvezményezettje lehet az épület tulajdonosa vagy valamely bérlő;

| c) | az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés a) és b) pontjában említett projektenként az 50 millió EUR-t; |
| --- | --- |

c)

az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg az e bekezdés a) és b) pontjában említett projektenként az 50 millió EUR-t;

| d) | az épületek energiahatékonyságát javító intézkedésekhez nyújtott támogatás az energiahatékonyság-alapú szerződések elősegítéséhez is kapcsolódhat, a következő feltételek mellett:






  i. | az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a [30] millió EUR-t: |
| --- | --- | --- |

d)

az épületek energiahatékonyságát javító intézkedésekhez nyújtott támogatás az energiahatékonyság-alapú szerződések elősegítéséhez is kapcsolódhat, a következő feltételek mellett:

i.

az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a [30] millió EUR-t:

| ii. | a támogatás kölcsön vagy garancia formájában valósul meg; |
| --- | --- |

ii.

a támogatás kölcsön vagy garancia formájában valósul meg;

| iii. | a támogatást kkv-knak vagy kis méretű közepes tőkeértékű vállalatoknak nyújtják; |
| --- | --- |

iii.

a támogatást kkv-knak vagy kis méretű közepes tőkeértékű vállalatoknak nyújtják;

| iv. | a támogatást kizárólag az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv (*12) 2. cikkének 27. pontja szerinti energiahatékonyság-alapú szerződésekre nyújtják. |
| --- | --- |

iv.

a támogatást kizárólag az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv (*12) 2. cikkének 27. pontja szerinti energiahatékonyság-alapú szerződésekre nyújtják.

(8)   A kutatásra, fejlesztésre, innovációra és digitális transzformációra irányuló támogatás megfelel a következő követelményeknek:

| a) | támogatás a következőkre nyújtható:






  i. | alapkutatás; |
| --- | --- | --- |

a)

támogatás a következőkre nyújtható:

i.

alapkutatás;

| ii. | alkalmazott kutatás; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazott kutatás;

| iii. | kísérleti fejlesztés; |
| --- | --- |

iii.

kísérleti fejlesztés;

| iv. | eljárási vagy szervezési innováció kkv-k esetében; |
| --- | --- |

iv.

eljárási vagy szervezési innováció kkv-k esetében;

| v. | innovációs tanácsadó szolgáltatások és innovációs támogató szolgáltatások kkv-k esetében; |
| --- | --- |

v.

innovációs tanácsadó szolgáltatások és innovációs támogató szolgáltatások kkv-k esetében;

| vi. | digitális transzformáció kkv-k esetében; |
| --- | --- |

vi.

digitális transzformáció kkv-k esetében;

| b) | az e bekezdés a) pontjának i., ii. és iii. alpontja alá tartozó projektek esetében az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 75 millió EUR-t. Az e bekezdés a) pontjának iv., v. és vi. alpontja alá tartozó projektek esetében az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a [30] millió EUR-t. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjának i., ii. és iii. alpontja alá tartozó projektek esetében az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a 75 millió EUR-t. Az e bekezdés a) pontjának iv., v. és vi. alpontja alá tartozó projektek esetében az InvestEU Alap támogatása keretében bármely végső kedvezményezettnek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg projektenként a [30] millió EUR-t.

(9)   A kkv-k vagy a kis méretű közepes tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok továbbá – az e cikk (2)–(8) bekezdésében előírt összeegyeztethetőségi okok mellett – azzal a feltétellel részesülhetnek az InvestEU Alap által támogatott finanszírozásban, hogy:

| a) | az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a 15 millió EUR-t és azt a következőknek nyújtják:






  i. | mikrovállalkozások; |
| --- | --- | --- |

a)

az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a 15 millió EUR-t és azt a következőknek nyújtják:

i.

mikrovállalkozások;

| ii. | olyan kkv-k, amelyek még nem működnek semmilyen piacon, vagy az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon; |
| --- | --- |

ii.

olyan kkv-k, amelyek még nem működnek semmilyen piacon, vagy az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon;

| iii. | új termék- vagy földrajzi piacra belépő kkv-k; ez esetben az új termék- vagy földrajzi piacra való belépésre irányuló induló beruházásnak meg kell haladnia az előző 5 évben elért átlagos éves árbevétel 50 %-át; |
| --- | --- |

iii.

új termék- vagy földrajzi piacra belépő kkv-k; ez esetben az új termék- vagy földrajzi piacra való belépésre irányuló induló beruházásnak meg kell haladnia az előző 5 évben elért átlagos éves árbevétel 50 %-át;

| iv. | innovatív vállalkozások; |
| --- | --- |

iv.

innovatív vállalkozások;

| v. | kkv-k vagy kis méretű közepes tőkeértékű vállalatok, amelyek fő tevékenysége támogatott területeken található, feltéve, hogy a finanszírozást nem a 2. cikk 61a. pontjában meghatározott tevékenységáthelyezésre használják; vagy |
| --- | --- |

v.

kkv-k vagy kis méretű közepes tőkeértékű vállalatok, amelyek fő tevékenysége támogatott területeken található, feltéve, hogy a finanszírozást nem a 2. cikk 61a. pontjában meghatározott tevékenységáthelyezésre használják; vagy

| b) | az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a 2 millió EUR-t. |
| --- | --- |

b)

az InvestEU Alap támogatása keretében a végső kedvezményezettenként nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladja meg projektenként a 2 millió EUR-t.

56f. cikk

Az InvestEU Alap által támogatott, üzleti alapon kínált pénzügyi termékekben foglalt támogatásra vonatkozó feltételek

(1)   A végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozást üzleti alapon működő pénzügyi közvetítők nyújtják, amelyeket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon, objektív kritériumok alapján kell kiválasztani.

(2)   A végső kedvezményezettnek finanszírozást nyújtó, üzleti alapon működő pénzügyi közvetítő minden egyes finanszírozási ügylet tekintetében a kockázati kitettség legalább 20 %-át megtartja.

(3)   Az üzleti alapon működő pénzügyi közvetítő által az egyes végső kedvezményezetteknek nyújtott teljes finanszírozás névértéke nem haladhatja meg a 7,5 millió EUR-t.

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.)."

*9

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.)."

*9

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L [...]., [...], [...]. o.)."

*10

(*11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.)."

*11

(*12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).”"

*12

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, ...

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1379/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a halászati és akvakultura-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.).”

*1

(*2)  A Bizottság határozata (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.).

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).”

*4

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).”

*5

(*6)  Az e rendelet 16. és 21. cikkének hatálya alá tartozó támogatási programok esetében el lehet tekinteni a minden egyes, 500 000 EUR-t meghaladó egyedi támogatás odaítélésére vonatkozó információk közzétételére vonatkozó követelmény alkalmazásától olyan kkv-k tekintetében, amelyek még egyetlen piacon sem végeztek kereskedelmi értékesítést.”

*6

(*7)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).”

*7

(*8)  A Bizottság 481/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 4.) az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az együttműködési programok kiadásainak elszámolhatóságára vonatkozó egyedi szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 45. o.).”

*8

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelete (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

*9

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L [...]., [...], [...]. o.).

*10

(*11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

*11

(*12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).””

*12

---

(1)  HL L 248., 2015.9.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1299/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 259. o.).

3

(4)  HL L [...]., [...], [...]. o.

4

---

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9833 – KKR/Viridor)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 170/02)

2020. május 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9833 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9833 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/21

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. május 15.

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0798 |
| JPY | Japán yen | 115,53 |
| DKK | Dán korona | 7,4576 |
| GBP | Angol font | 0,88738 |
| SEK | Svéd korona | 10,6695 |
| CHF | Svájci frank | 1,0513 |
| ISK | Izlandi korona | 157,50 |
| NOK | Norvég korona | 11,0568 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,589 |
| HUF | Magyar forint | 354,70 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5650 |
| RON | Román lej | 4,8400 |
| TRY | Török líra | 7,4689 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6805 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5231 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,3693 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8145 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5397 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 332,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 20,0761 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6759 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5693 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 127,82 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6982 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,778 |
| RUB | Orosz rubel | 79,6208 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,656 |
| BRL | Brazil real | 6,3172 |
| MXN | Mexikói peso | 25,8966 |
| INR | Indiai rúpia | 81,9885 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0798

JPY

Japán yen

115,53

DKK

Dán korona

7,4576

GBP

Angol font

0,88738

SEK

Svéd korona

10,6695

CHF

Svájci frank

1,0513

ISK

Izlandi korona

157,50

NOK

Norvég korona

11,0568

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,589

HUF

Magyar forint

354,70

PLN

Lengyel zloty

4,5650

RON

Román lej

4,8400

TRY

Török líra

7,4689

AUD

Ausztrál dollár

1,6805

CAD

Kanadai dollár

1,5231

HKD

Hongkongi dollár

8,3693

NZD

Új-zélandi dollár

1,8145

SGD

Szingapúri dollár

1,5397

KRW

Dél-Koreai won

1 332,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

20,0761

CNY

Kínai renminbi

7,6759

HRK

Horvát kuna

7,5693

IDR

Indonéz rúpia

16 127,82

MYR

Maláj ringgit

4,6982

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,778

RUB

Orosz rubel

79,6208

THB

Thaiföldi baht

34,656

BRL

Brazil real

6,3172

MXN

Mexikói peso

25,8966

INR

Indiai rúpia

81,9885

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/22

---

12/2020. sz. különjelentés

Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform: az uniós beruházások élénkítésére létrehozott platform hatása egyelőre elenyésző

(2020/C 170/04)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform: az uniós beruházások élénkítésére létrehozott platform hatása egyelőre elenyésző” című, 12/2020. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán (http://eca.europa.eu)

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/23

---

A SZERENCSEJÁTÉK-SZERVEZŐK NEMZETI MENTESSÉGEI AZ (EU) 2015/849 IRÁNYELVET (PÉNZMOSÁSI IRÁNYELV) ÁTÜLTETŐ NEMZETI RENDELKEZÉSEK ALÓL

Azon tagállamok jegyzéke, amelyek úgy döntöttek, hogy egyes szerencsejáték-szervezőket mentesítenek a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető egyes nemzeti rendelkezések alól

(2020/C 170/05)

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy bizonyos szerencsejáték-szervezőket részben vagy egészben mentesít az ezen irányelvet átültető nemzeti rendelkezések alól, erről a döntéséről értesíti a Bizottságot, az egyedi kockázatértékelésen alapuló indokolással együtt. A tagállamok ilyen értesítéseket bármikor tehetnek és azokat bármikor visszavonhatják. A Bizottság ezen döntésekről tájékoztatja a többi tagállamot.

Ilyen döntésekről a Bizottságot 2020 márciusáig a következő tagállamok értesítették:

| Tagállam | Mentesített szerencsejáték-szervező(k) |
| --- | --- |
| Belgium | A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséről szóló, 2017. szeptember 18-i törvény 5.1. cikkével összhangban
  a Nemzeti Lottó. |
| Csehország | A bűncselekményből származó jövedelmek legalizálása és a terrorizmusfinanszírozás elleni egyes intézkedésekről szóló, 2008. június 5-i 253/2008. törvénnyel összhangban:






  — | bingójátékok vagy tombolák |

Tagállam

Mentesített szerencsejáték-szervező(k)

Belgium

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséről szóló, 2017. szeptember 18-i törvény 5.1. cikkével összhangban

a Nemzeti Lottó.

Csehország

A bűncselekményből származó jövedelmek legalizálása és a terrorizmusfinanszírozás elleni egyes intézkedésekről szóló, 2008. június 5-i 253/2008. törvénnyel összhangban:

—

bingójátékok vagy tombolák

| — | pénznyereményes sorsolásos játékok |
| --- | --- |

—

pénznyereményes sorsolásos játékok

| — | tárgynyereményes sorsolásos játékok |
| --- | --- |

—

tárgynyereményes sorsolásos játékok

| — | azonnali nyereményes és/vagy számsorsjátékok. |
| --- | --- |

—

azonnali nyereményes és/vagy számsorsjátékok.

Dánia

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséről szóló, 2017. június 8-i 651. sz. törvény 1. cikkének (5) bekezdése alapján, valamint az egyes játékoknak pénzmosás elleni szabályozás alóli részleges mentességéről szóló, 2017. június 26-i értesítés alapján:

| — | helyi fogadások |
| --- | --- |

—

helyi fogadások

| — | bingójátékok |
| --- | --- |

—

bingójátékok

| — | tombolák |
| --- | --- |

—

tombolák

| — | készpénznyereményt kínáló pénznyerő automaták |
| --- | --- |

—

készpénznyereményt kínáló pénznyerő automaták

| — | lottójátékok, Klasselotteriet (osztályos sorsolásos játékok) és nonprofit sorsolásos játékok |
| --- | --- |

—

lottójátékok, Klasselotteriet (osztályos sorsolásos játékok) és nonprofit sorsolásos játékok

| — | hagyományos póker |
| --- | --- |

—

hagyományos póker

| — | online bingójáték |
| --- | --- |

—

online bingójáték

| — | menedzserjátékok |
| --- | --- |

—

menedzserjátékok

| — | olyan szerencsejátékok, amelyeken SMS-en vagy hasonló rendszeren keresztül lehet részt venni. |
| --- | --- |

—

olyan szerencsejátékok, amelyeken SMS-en vagy hasonló rendszeren keresztül lehet részt venni.

Észtország

A szerencsejátékokról szóló, 2008. október 15-i észt törvény 6. §-ának meghatározása szerint, a pénzmosásról és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséről szóló, 2017. október 26-i törvénnyel összhangban:

| — | kereskedelmi sorsolásos játékok. |
| --- | --- |

—

kereskedelmi sorsolásos játékok.

Finnország

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzéséről szóló, 2017. június 28-i törvény (444/2017) 1. fejezete 3. szakasza (4) bekezdésével összhangban:

| — | a kaszinókon kívül üzemeltetett pénznyerő automaták. |
| --- | --- |

—

a kaszinókon kívül üzemeltetett pénznyerő automaták.

Németország

A súlyos bűncselekményekből származó jövedelmek felderítéséről szóló 2017. évi törvény („a pénzmosásról szóló törvény”) 2. szakasza (1) bekezdésének 15. pontjában említettek szerint:

| — | az egyesületek által működtetett totalizatőrök a versenyfogadásról és a sorsolásos játékokról szóló törvény 1. szakasza értelmében |
| --- | --- |

—

az egyesületek által működtetett totalizatőrök a versenyfogadásról és a sorsolásos játékokról szóló törvény 1. szakasza értelmében

| — | bingójátékok |
| --- | --- |

—

bingójátékok

| — | a játékkaszinókon kívüli játékautomaták az ipari törvénykönyv 33c. szakasza alapján |
| --- | --- |

—

a játékkaszinókon kívüli játékautomaták az ipari törvénykönyv 33c. szakasza alapján

| — | az állami jog által engedélyezett sorsolásos játékok és a szociális sorsolásos játékok. |
| --- | --- |

—

az állami jog által engedélyezett sorsolásos játékok és a szociális sorsolásos játékok.

Írország

A büntető igazságszolgáltatásról (Pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás) szóló, módosított 2010. évi törvény 25. szakaszának (8) bekezdésében, valamint a 487/2018. sz. jogszabály (Statutory Instrument) 3. rendelkezésében meghatározottak szerint:

| — | bingójátékok |
| --- | --- |

—

bingójátékok

| — | játék- és szórakoztatótermek |
| --- | --- |

—

játék- és szórakoztatótermek

| — | sorsolásos játékok |
| --- | --- |

—

sorsolásos játékok

| — | hagyományos póker |
| --- | --- |

—

hagyományos póker

Svédország

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedésekről szóló törvény (SFS 2017:630) 20. cikkével, valamint a svéd szerencsejáték-hatóság rendeleteire és általános tanácsaira vonatkozó 2017:2 sz. iránymutatással összhangban:

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény (1994:1000) 42. cikke első albekezdésének második mondata szerint a szerencsejáték-hatóság jóváhagyásával üzemeltetett bingójátékok |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény (1994:1000) 42. cikke első albekezdésének második mondata szerint a szerencsejáték-hatóság jóváhagyásával üzemeltetett bingójátékok

| — | tárgynyereményes játékautomaták |
| --- | --- |

—

tárgynyereményes játékautomaták

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény 26. cikke szerinti engedély alapján üzemeltetett pénznyerő automaták és zsetonautomaták |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény 26. cikke szerinti engedély alapján üzemeltetett pénznyerő automaták és zsetonautomaták

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény 16. és 17. cikke szerinti engedélynek vagy nyilvántartásba vételnek megfelelően működtetett sorsolásos játékok, amelyeket olyan egyesületek szerveznek, amelyek elsősorban egyetlen településen, vagy egy régión belül több településen belül működtetnek sorsolásos játékokat, |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény 16. és 17. cikke szerinti engedélynek vagy nyilvántartásba vételnek megfelelően működtetett sorsolásos játékok, amelyeket olyan egyesületek szerveznek, amelyek elsősorban egyetlen településen, vagy egy régión belül több településen belül működtetnek sorsolásos játékokat,

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény 16. cikke szerinti engedély alapján üzemeltetett, egynél több régióban működtetett sorsolásos játékok, és |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény 16. cikke szerinti engedély alapján üzemeltetett, egynél több régióban működtetett sorsolásos játékok, és

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény 4. cikke szerinti igazi lottójátékok, amelyeket a sorsolásos játékokról szóló törvény 45. cikke szerinti engedéllyel működtetnek, és amelyeket ügynökön keresztül forgalmaznak.) |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény 4. cikke szerinti igazi lottójátékok, amelyeket a sorsolásos játékokról szóló törvény 45. cikke szerinti engedéllyel működtetnek, és amelyeket ügynökön keresztül forgalmaznak.)

| — | a sorsolásos játékokról szóló törvény 32. cikkével összhangban működtetett rulett-, kocka- és kártyajátékok). |
| --- | --- |

—

a sorsolásos játékokról szóló törvény 32. cikkével összhangban működtetett rulett-, kocka- és kártyajátékok).

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 170/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a STRABAG SE (a továbbiakban: Strabag csoport, Ausztria) irányítása alá tartozó Deutsche Asphalt GmbH (a továbbiakban: Deutsche Asphalt, Németország), |
| --- | --- |

—

a STRABAG SE (a továbbiakban: Strabag csoport, Ausztria) irányítása alá tartozó Deutsche Asphalt GmbH (a továbbiakban: Deutsche Asphalt, Németország),

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (a továbbiakban: KEMNA BAU, Németország) |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (a továbbiakban: KEMNA BAU, Németország)

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Heideasphalt), Németországban újonnan alapítandó közös vállalkozás. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Heideasphalt), Németországban újonnan alapítandó közös vállalkozás.

A Deutsche Asphalt és a KEMNA BAU az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Heideasphalt felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | A STRABAG az építőipar valamennyi területén tevékenykedő globális építőipari csoport, különösen a közlekedési infrastruktúra, az építőipar, a magas- és mélyépítés, a pálya- és vasútépítés, az építőiparhoz kapcsolódó szolgáltatások (létesítménykezelés), valamint a nyersanyag- és építőanyag-kitermelés és -kereskedelem területén. A Deutsche Asphalton keresztül különböző aszfalttípusok gyártásával foglalkozik az aszfaltöntő-, aszfaltkötő- és aszfaltfedőrétegekhez történő felhasználás céljából. |
| --- | --- |

—

A STRABAG az építőipar valamennyi területén tevékenykedő globális építőipari csoport, különösen a közlekedési infrastruktúra, az építőipar, a magas- és mélyépítés, a pálya- és vasútépítés, az építőiparhoz kapcsolódó szolgáltatások (létesítménykezelés), valamint a nyersanyag- és építőanyag-kitermelés és -kereskedelem területén. A Deutsche Asphalton keresztül különböző aszfalttípusok gyártásával foglalkozik az aszfaltöntő-, aszfaltkötő- és aszfaltfedőrétegekhez történő felhasználás céljából.

| — | A KEMNA BAU a közlekedési útvonalak építésének különböző piaci szakaszaiban tevékenykedik. Különösen a kő- és kavicsbányákból történő nyersanyag-kitermeléssel, aszfaltkeverék-gyártással és -forgalmazással, valamint építéssel (aszfaltútépítés, betongyártás speciális felhasználás céljából, útburkolat-gyártás) foglalkozik. Emellett részt vesz földmunkákban, szennyvízelvezetésben, hulladéklerakó- és vasútépítésben, épületjavítási munkákban és betonvédőfalak gyártásában is. |
| --- | --- |

—

A KEMNA BAU a közlekedési útvonalak építésének különböző piaci szakaszaiban tevékenykedik. Különösen a kő- és kavicsbányákból történő nyersanyag-kitermeléssel, aszfaltkeverék-gyártással és -forgalmazással, valamint építéssel (aszfaltútépítés, betongyártás speciális felhasználás céljából, útburkolat-gyártás) foglalkozik. Emellett részt vesz földmunkákban, szennyvízelvezetésben, hulladéklerakó- és vasútépítésben, épületjavítási munkákban és betonvédőfalak gyártásában is.

| — | A jelenleg a Deutsche Asphalt által üzemeltetett aszfaltkeverő-üzemet a Heideasphalt fogja üzemeltetni Wittingenben. |
| --- | --- |

—

A jelenleg a Deutsche Asphalt által üzemeltetett aszfaltkeverő-üzemet a Heideasphalt fogja üzemeltetni Wittingenben.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/27

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 170/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra a közzététel időpontjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„PECORINO SICILIANO”

EU-szám: PDO-IT-0019-AM01 – 2018.6.4.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano [a Pecorino Siciliano védelmére létrejött új konzorcium]

| Székhelye: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

Székhelye:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

Email: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Hitelesített email: pecorinosicilianodop@pec.it

A Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano a „Pecorino Siciliano” termelőiből áll és a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének (1) bekezdése értelmében módosításra irányuló kérelem benyújtására jogosult.

2.   Tagállam vagy Harmadik Ország

Olaszország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- |

☐

A termék elnevezése

| ☒ | A termék leírása |
| --- | --- |

☒

A termék leírása

| ☐ | Földrajzi terület |
| --- | --- |

☐

Földrajzi terület

| ☐ | A származás igazolása |
| --- | --- |

☐

A származás igazolása

| ☒ | Az előállítás módja |
| --- | --- |

☒

Az előállítás módja

| ☐ | Kapcsolat |
| --- | --- |

☐

Kapcsolat

| ☒ | Címkézés |
| --- | --- |

☒

Címkézés

| ☒ | Egyéb:A meglévő termékleírásban nem szereplő cikkek a következők: a származás igazolása, kapcsolat a földrajzi területtel, ellenőrzések |
| --- | --- |

☒

Egyéb:A meglévő termékleírásban nem szereplő cikkek a következők: a származás igazolása, kapcsolat a földrajzi területtel, ellenőrzések

4.   A módosítás típusa

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5.   Módosítás(ok)

Meg kell jegyezni, hogy a „Pecorino Siciliano” OEM termékleírás módosításának elsődleges célját a termékleírás egyetlen dokumentumba való összevonása jelenti.

A Pecorino Siciliano OEM-ként való bejegyzésére az 1107/96/EK rendeletben (1996. június 12.), a 2081/92/EK rendelet 17. cikkével összhangban került sor. A bejegyzés az alábbi dokumentumok alapján történt: az 1269. sz. elnöki rendelet (1955. október 30.) az eredetmegjelölések olaszországi elismeréséről, a „Pecorino Siciliano D.O.P.” című 19 oldalas dokumentum és az összefoglaló lap.

A termék leírása

A „Tuma”, illetve a „Primo sale” típusok – amelyek forgalomba hozatala közvetlenül, illetve körülbelül 10 nappal az előállítás után történt – már nem felelnek meg a kereskedelmi igényeknek, mivel az utóbbi években olyan termék iránt mutatkozik piaci kereslet, amelyet legalább egy bizonyos ideig érlelnek. Ennek megfelelően e módosítás 20 napos minimális érlelési időt vezet be, megszünteti a fenti típusokat, és bevezeti a „Fresco” típust.

Ez olyan jellemzők kialakítása miatt szükséges, amelyekkel a „Pecorino Siciliano” megkülönböztethető a pasztőrözött tejből készített juhsajtok egyéb típusaitól. A minimális érlelési időre azért van szükség, hogy az őshonos tejsavbaktériumok és enzimjeik, valamint a nyerstejben és a tejoltóval való alvasztáshoz használt fakádakban lévő mikroorganizmusok kifejthessék hatásukat.

A „Fresco” típus bevezetésén túlmenően a „Secondo sale” típus esetében „Semistagionato” névre változik az elnevezés, hogy a fogyasztók könnyebben megértsék az alkalmazott elnevezést, és az érlelési idő alapján meg tudják különböztetni a terméket.

Átfogóbbá válik a különböző terméktípusok jellemzőinek leírása és meghatározása, részletezve a paramétereket, amelyek az érleléshez, formához, méretekhez, tömeghez, a kéreg és a sajttészta jellemzőihez, az érzékszervi tulajdonságokhoz és a zsírtartalomhoz kapcsolódnak.

Némileg módosult minden egyes sajt oldalmagassága és legnagyobb tömege. A jelenlegi termékleírás szerinti 10–18 cm-es oldalmagasság 10–25 cm-re módosult. A jelenlegi termékleírás szerinti 4–12 kg értékű tömeg 3–14 kg-ra módosult.

E módosítások egyes kisebb sajtkészítők kérésére reagálva történtek, akik a sajtkészítésnek a rendelkezésre álló tejmennyiséghez való hozzáigazítása érdekében nagyobb rugalmasság iránti igényüket hangsúlyozták.

Megszűnt az előállítás júniustól októberig tartó korlátozása.

A korlátozás megszüntetése tehát reagálás az előállítóknak arra az egyértelmű igényére, amely szerint a Pecorino Siciliano OEM nyári előállításának engedélyezését kérik. Valójában a Szicíliában tartott valamennyi juhfajtánál könnyen alkalmazható a szezonális termelés. Szicíliában csaknem egész évben folyik a tejtermelés, amely tavasszal a legnagyobb, és nyáron csökkenést mutat. A nyáron is rendelkezésre álló tejből ezért még ugyanabban az évszakban előállítható a „Pecorino Siciliano”, különösen annak a „Fresco” és „Stagionato” típusa, amelyet főleg nyáron igényelnek a fogyasztók, közülük is leginkább azon turisták tömegei, akik jellegzetes szicíliai termékeket keresve érkeznek a szigetre.

Ezért a korábbi szöveg:

„A klasszikus »Pecorino Siciliano« sajt oldala lapos vagy enyhén homorú, és látszik rajta a kosár lenyomata; oldalmagassága 10 és 18 cm között, tömege 4 és 12 kg között változik, ám az előállítási technikáktól függően mindkét jellemző eltéréseket mutat.

»Tuma«: Magas laktóztartalma miatt édes ízű asztali sajt, amelynél nem történik erjesztés. Közvetlenül az előállítás után fogyasztják.

»Primo Sale«: Száraz, finom sóval enyhén és röviden érlelt asztali sajt. Körülbelül 10 nappal az előállítás után fogyasztják. A kazein kezdeti lebomlása következtében felszabaduló naszcensz aminosavaknak köszönhetően érvényesülnek és kellemes ízt adnak a tej eredeti alkotóelemei.

»Secondo Sale«: Származási fajtáira emlékeztető, következetesen édes és ízletes étkezési és reszelni való sajt, amelyet száraz sóval vagy telített sós lében áztatva pácolnak.

A terméket 45–90 nappal az előállítás után fogyasztják.

Az alapvetően kellemes érzékszervi tulajdonságok az aminosavaknak, a zsírok kezdeti bomlástermékeinek és a tej eredeti alkotóelemeinek a keveredéséből származnak.

»Stagionato«: Ez a klasszikus »Pecorino Siciliano«, amely jellemzői alapján megkülönböztethető az Olaszországban készített többi érlelt juhsajttól. Az előállítást követő teljes érlelése 4–6 hónapig tart. Szemcsés szerkezetű reszelni való sajt.”

az alábbiak szerint módosul:

„A termék leírása

| 2.1. | Szabad forgalomba bocsátásakor a »Pecorino Siciliano« OEM henger alakú sajt lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A »Pecorino Siciliano« OEM sajt – amelynek »Fresco« [»Friss«], »Semistagionato« [»Félig érlelt«] és »Stagionato« [»Érlelt«] típusai kerülnek szabad forgalomba bocsátásra – jellemzői a következők: | Friss







  — | érettségi állapot: 20–30 nap |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Friss

—

érettségi állapot: 20–30 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között;

| — | felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata; |
| --- | --- |

—

felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata;

| — | tészta: fehér vagy szalmasárga színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: fehér vagy szalmasárga színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: édes, a legelők markáns illatával, a »Pepato« típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga; |
| --- | --- |

—

íz: édes, a legelők markáns illatával, a »Pepato« típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a;

| | »Semistagionato«







  — | érlelés: 45–90 nap |
| --- | --- | --- |

»Semistagionato«

—

érlelés: 45–90 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között;

| — | felületek: enyhén szalmasárga kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata; |
| --- | --- |

—

felületek: enyhén szalmasárga kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata;

| — | tészta: szalmasárga és mélysárga közötti színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: szalmasárga és mélysárga közötti színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: édes, a legelők markáns illatával, a »Pepato« típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga; |
| --- | --- |

—

íz: édes, a legelők markáns illatával, a »Pepato« típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a;

| | »Stagionato«







  — | érlelés: legalább 120 nap |
| --- | --- | --- |

»Stagionato«

—

érlelés: legalább 120 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 15 és 30 cm közötti, az oldalmagasság 15 és 25 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 15 és 30 cm közötti, az oldalmagasság 15 és 25 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 6 és 14 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 6 és 14 kg között;

| — | felületek: sárgás kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata |
| --- | --- |

—

felületek: sárgás kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata

| — | tészta: szalmasárga színű, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: szalmasárga színű, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: jellegzetesen fűszeres; |
| --- | --- |

—

íz: jellegzetesen fűszeres;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a. |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a.

Az előállítás módja

Az előállítás módja

A már meglévő termékleírásban az előállítás módjára vonatkozó információk a fent említett dokumentumokban szerepelnek. Ezért született az alábbi cikk, amely összevonja a dokumentumokban foglalt információkat, részletezve és a jelenlegi szabályokhoz igazítva az előállítás módját.

Az egyetlen módosítást jelentő utolsó bekezdés szabályozza a „Fresco”, „Semistagionato” és „Stagionato” típusok érlelési idejét, a termék leírásában foglaltak szerint.

„5. cikk

AZ ELŐÁLLÍTÁS MÓDJA

A Pecorino Siciliano OEM sajtot a termékleírás 3. cikkében említett előállítási területen tartott nyájak különböző fajtájú és keresztezésű juhaitól származó nyers, teljes tej felhasználásával készítik.

A juhok takarmányozását természetes és/vagy megművelt legelők, friss takarmányok, széna és szalma biztosítják. E két utóbbinál az éves szárazanyag legalább 80 %-a származik az egységes dokumentum 4. cikkében meghatározott előállítási területről. Ez kiegészíthető szemes gabonával, hüvelyes növényekkel, továbbá egyszerű vagy összetett koncentrátumokkal. A juhok takarmányozásához tilos állati és növényi eredetű termékeket, illetve lóhere, tápióka és manióka növények részeit (például magját) felhasználni. A szilázs és szenázs használata szintén tilos.

A tejnek az első fejéstől számított 24 órán belül végzett egy vagy két fejésből kell származnia. A tej hűtése tehát engedélyezett, amennyiben maradéktalanul betartják a jelenleg hatályos jogszabályban előírt legkisebb értékeket. A tejet megfelelő szitákon és/vagy szövetszűrőkön keresztül szűrik, majd – hagyományosan acélból vagy ónozott rézből készült forralókban – legfeljebb 40 °C-ra melegítik és fakádakba öntik. A tej 36 és 40 °C közötti hőmérsékletén adják hozzá a bárányból nyert tejoltót.

A tej megalvasztásához használt tejoltó a termékleírásban felsorolt fajtákhoz tartozó szopós bárányok oltógyomrából származik. A tejoltó kivonását a termékleírás 3. cikkében említett előállítási területen belül kell végezni. Használata előtt a tejoltót meleg vízben felolvasztják, majd leszűrik. 100 liter tejhez 10 és 30 gramm közötti mennyiségű tejoltót használnak. Az alvasztás 40–50 percig, vagyis addig tart, amíg a fakádban nem áll meg egyenesen a keverőlapát.

Ezután az alvadék darabokat nagyon apró rögökre kell összetörni fából készült bottal, vagy az egyik végén kiöblösödő keverőlapáttal, amely az alvadék darabokat rizsszem nagyságú egyforma rögökre töri. A folyadékot az alvadék darabok összetörése közben hozzáadott 70–90 °C hőmérsékletű forró vízzel választják el. A tárolóedény alján leülepedő alvadék darabokat az összetapadás érdekében 5–10 percig pihentetik. Ezután a sajtot kiveszik a kádból, tömbökre formázzák, nádkosarakba helyezik és kézzel kinyomkodják. Ebben a fázisban adhatók feketebors-szemek a „Fresco” és a „Semistagionato” típushoz. Hozzáadásuk előtt a feketebors-szemeket néhány másodpercig 80 °C feletti hőmérsékletű forró vízben kell kezelni. Az alvadék darabokat ezután a kosarakban hagyják 1–2 óráig, amely idő alatt elkészül a ricotta. A sajtot ezután a felül lévő savóval együtt 3–4 órán át főzik a fakádakban. Miután a savó alatt megfőttek a sajtok, kiveszik a nádkosarakból és megfordítják őket, hogy megjelenjen rajtuk a kosár jellegzetes lenyomata. Minden egyes sajtot megfordítanak és közben elhelyezik rajtuk a nyomonkövethetőségüket garantáló kazeinpecsétet. Az ovális alakú kazeinpecsétnek egy 10 cm-es nagyobb és 6 cm-es kisebb tengelye van.

A sajtokat 24–48 órán át hagyják szobahőmérsékleten megszilárdulni, majd száraz sóval vagy sós lében addig kezelik, amíg sótartalmuk nem éri el az optimális szintet. Ezt követően a sajtokat kezeletlen fapolcokon hagyják, 14 °C és 18 °C közötti hőmérsékletű és 75 % feletti páratartalmú helyiségekben, a „Fresco” esetében 20–30 napig, a „Semistagionato” esetében 60–90 napig, a „Stagionato” esetében pedig legalább 4 hónapig.

Címkézés

Címkézés

A címkézéssel kapcsolatos teendőket a termelői csoportok eddig önállóan szabályozták. Ezért született döntés arról, hogy a termékleírást a címkézésre vonatkozó alábbi cikkel kell kiegészíteni. A termékleírás címkézési szabályokkal való kiegészítése és az eredetmegjelölés logójának kialakítása a termék gyors azonosításában segíti majd a fogyasztókat. Ily módon a promóciós kampányok is hatékonyabbá tehetők azzal, hogy a „Pecorino Siciliano” OEM valamennyi előállítója közös grafikát kap.

„8. cikk

CÍMKÉZÉS ÉS KISZERELÉS

A »Pecorino Siciliano« OEM sajt megkülönböztető jegyei a következők:

| a) | Forma:
  A »Pecorino Siciliano« OEM sajt »Fresco«, »Semistagionato« és »Stagionato« típusai egészben és/vagy darabokban értékesíthetők. Az előállító egyedi jelölése (CE-pecsétje) és az eredetmegjelölés (kazeinpecsét) a sajtok mindhárom típusán megtalálható. A »Stagionato« esetében az említett kettő mellett egy harmadik jelölés is szerepel, beégetés formájában.
  A »Fresco« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Fresco« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, a hatjegyű azonosító sorszám (például 999999) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül az ún. trinacria (»háromlábú nő«) szimbóluma a sorszámtól balra látható.

  A »Semistagionato« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Semistagionato« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, a hatjegyű azonosító sorszám (például 999999) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül az ún. trinacria (»háromlábú nő«) képe a sorszámtól balra látható.

  A »Stagionato« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Stagionato« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, az ötjegyű azonosító sorszám (például 67150) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül a trinacria szimbóluma a sorszámtól balra látható.

  Az előállító azonosító jelölését a sajtnak ugyanazon az oldalán kell feltüntetni.
  A csak a »Stagionato« esetében előírt beégetést egy 8 cm átmérőjű kör jelenti, amelynek belsejében a »Pecorino Siciliano« íves felirat fekete színnel (CMYK = K100), 30-as méretben, Comic Sans betűtípussal, a »D.O.P.« pedig fekete színnel (CMYK = K100), 30-as méretben, Arial betűtípussal jelenik meg. A trinacria szimbóluma középen látható. Az azonosító logót legalább a sajt egyik oldalára beégetik, de csak az előállítás dátumától számított 120 napos érlelést követően. |
| --- | --- |

a)

Forma:

A »Pecorino Siciliano« OEM sajt »Fresco«, »Semistagionato« és »Stagionato« típusai egészben és/vagy darabokban értékesíthetők. Az előállító egyedi jelölése (CE-pecsétje) és az eredetmegjelölés (kazeinpecsét) a sajtok mindhárom típusán megtalálható. A »Stagionato« esetében az említett kettő mellett egy harmadik jelölés is szerepel, beégetés formájában.

A »Fresco« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Fresco« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, a hatjegyű azonosító sorszám (például 999999) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül az ún. trinacria (»háromlábú nő«) szimbóluma a sorszámtól balra látható.

A »Semistagionato« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Semistagionato« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, a hatjegyű azonosító sorszám (például 999999) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül az ún. trinacria (»háromlábú nő«) képe a sorszámtól balra látható.

A »Stagionato« típusnál a kazeinpecsét kötelező feliratában a »Pecorino Siciliano« fekete színnel (CMYK = K100), 20-as méretben, Arial betűtípussal, a »D.O.P.« fekete színnel (CMYK = K100), 15-ös méretben, Arial betűtípussal, a »Stagionato« fekete színnel (CMYK = K100), 14-es méretben, Arial betűtípussal, az ötjegyű azonosító sorszám (például 67150) pedig fekete színnel (CMYK = K100), 62-es méretben, Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. Az ovális jelölésen belül a trinacria szimbóluma a sorszámtól balra látható.

Az előállító azonosító jelölését a sajtnak ugyanazon az oldalán kell feltüntetni.

A csak a »Stagionato« esetében előírt beégetést egy 8 cm átmérőjű kör jelenti, amelynek belsejében a »Pecorino Siciliano« íves felirat fekete színnel (CMYK = K100), 30-as méretben, Comic Sans betűtípussal, a »D.O.P.« pedig fekete színnel (CMYK = K100), 30-as méretben, Arial betűtípussal jelenik meg. A trinacria szimbóluma középen látható. Az azonosító logót legalább a sajt egyik oldalára beégetik, de csak az előállítás dátumától számított 120 napos érlelést követően.

| b) | Csomagolás:
  Valamennyi egészben vagy darabokban értékesített sajt csomagolásán szerepel az azonosító logót és a »Pecorino Siciliano« OEM feliratot tartalmazó címke, valamint a törvényben előírt információ. Az előrecsomagolt sajtdarabokhoz a származás bizonyítékaként mellékelni kell az oldal és/vagy a perem egy részét. Nincs szükség a címkére, ha a termék csomagolása az értékesítési ponton történik és ezért előrecsomagoltnak számít. Használhatók nevekre, cégnevekre, illetve együttes vagy önálló védjegyekre utaló hivatkozások és/vagy grafikák is, amennyiben azok nem dicsérő jellegűek vagy nem alkalmasak a vásárló megtévesztésére. Minden OEM termelő számára garantált az azonosító logóhoz való hozzáférés.
  A csomagoláson szereplő azonosító logóra a következő szabályok vonatkoznak:






  1. | A teljes védjegyet mutatja; |
| --- | --- | --- |

b)

Csomagolás:

Valamennyi egészben vagy darabokban értékesített sajt csomagolásán szerepel az azonosító logót és a »Pecorino Siciliano« OEM feliratot tartalmazó címke, valamint a törvényben előírt információ. Az előrecsomagolt sajtdarabokhoz a származás bizonyítékaként mellékelni kell az oldal és/vagy a perem egy részét. Nincs szükség a címkére, ha a termék csomagolása az értékesítési ponton történik és ezért előrecsomagoltnak számít. Használhatók nevekre, cégnevekre, illetve együttes vagy önálló védjegyekre utaló hivatkozások és/vagy grafikák is, amennyiben azok nem dicsérő jellegűek vagy nem alkalmasak a vásárló megtévesztésére. Minden OEM termelő számára garantált az azonosító logóhoz való hozzáférés.

A csomagoláson szereplő azonosító logóra a következő szabályok vonatkoznak:

1.

A teljes védjegyet mutatja;

| 2. | A piros (RGB = R160 G0 B0) korona hullámos külső körvonala mentén elhelyezkedő külső részben látható »PECORINO SICILIANO« felirat balról jobbra, Verdana félkövér betűtípussal jelenik meg. |
| --- | --- |

2.

A piros (RGB = R160 G0 B0) korona hullámos külső körvonala mentén elhelyezkedő külső részben látható »PECORINO SICILIANO« felirat balról jobbra, Verdana félkövér betűtípussal jelenik meg.

| 3. | A logó belső részének kör alakú fehér háttere előtt egy fekete színnel (CMYK = K100) rajzolt juhfej stilizált képe látható; |
| --- | --- |

3.

A logó belső részének kör alakú fehér háttere előtt egy fekete színnel (CMYK = K100) rajzolt juhfej stilizált képe látható;

| 4. | A kép alatti »D.O.P.« felirat fekete színnel (CMYK = K100), Arial félkövér betűtípussal jelenik meg. |
| --- | --- |

4.

A kép alatti »D.O.P.« felirat fekete színnel (CMYK = K100), Arial félkövér betűtípussal jelenik meg.

| 5. | Az arányok és alakzatok megtartása |
| --- | --- |

5.

Az arányok és alakzatok megtartása

Egyéb

Egyéb

Kapcsolat

Kapcsolat

A bejegyzés alapját képező dokumentációban, illetve az összefoglaló lapon szereplő információk összevonásra kerültek, hogy a termékleírás megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke szerinti követelményeknek.

„6. cikk

KAPCSOLAT A TERÜLETTEL

A »Pecorino Siciliano« félig hevített sajttésztájú, préselt juhsajt. A sajt előállításához felhasznált tej jellemzői és érzékszervi tulajdonságai szorosan kötődnek a legelőhöz, ez ad a tejnek utánozhatatlan, egyedi karaktert. Már számos tudományos vizsgálat kimutatta a legelő és az ott termő növények tejtermékekre gyakorolt, azok aromás és kémiai összetételét befolyásoló hatását. Emellett a szicíliai bárányokból származó szilárd tejoltótól olyan enzimes összetételt kap a sajt, amelynek köszönhetően egyedi, más juhsajtokra nem jellemző aromák és ízek alakulnak ki benne. A hagyományos – olykor fából készült – szerszámokkal végzett régi, de leleményes előállítási mód még tovább erősíti a termék sajátos karakterét, amely a »Pecorino Siciliano« sajtot egyedi termékké teszi.

A maga jellemző tájtípusaival Szicília ideális hely a »Pecorino Siciliano« előállításához. A sziget legbelső részét egyenetlen agyag-, kréta- és mészkődombok alkotják. Szicília legnyugatibb részén és az Egadi-szigeteken agyagos és homokköves talajok találhatók. A Lipari-szigeteken, valamint Ustica és Pantalleria szigetén vulkanikus a talaj. A szicíliai síkvidékek alluviálisak és erősen szabdaltak, talajaik sok káliumot tartalmaznak és nagyon termékenyek. Az ebben a környezetben található természetes és megművelt legelők vadon élő növényekben és helyi ökotípusokban gazdagok, ezek határozzák meg a tej tulajdonságait és összetételét, ezáltal pedig a végtermék egyedi ízét.

A »Pecorino Siciliano« előállítási területének éghajlata a sziget szélességi köre és sajátos domborzata következtében területenként nagy eltéréseket mutat. Ugyanakkor mindenütt a mediterrán éghajlat jellemző. A hegyek és a tenger határossága azonban különböző mikroklímákat hoz létre. Általánosságban a tengerparti rész forró, száraz és mindig jól szellőzött, a belső területek éghajlata viszont mérsékelt és nedves. A tengerparton kevés, míg a magasabb vidékeken bőséges a csapadék. Főleg a tél csapadékos.

Szicíliában ősi hagyomány a juhtartás és sajtkészítés. A juhokat a mai napig hagyományosan karámokban tartják, ahol biztosított az állatok jólétéhez szükséges menedék. Ez kedvező hatással van az állatok tejének minőségére, ahonnan a »Pecorino Siciliano« sajátos karaktere származik.

A »Pecorino Siciliano« elválaszthatatlanul kötődik a sziget különleges talajviszonyaihoz, a helyi takarmánynövényekhez, termelési módszerekhez, az őshonos juhpopulációhoz és az átalakítást segítő környezethez, bizonyos mikroflórák mindenütt jelenlevő változatainak otthonához, amelyek hatására a helyi sajt egyedivé válik.

E sajt eredete az idő homályába vész. Onnan datálható, amikor a juhtenyésztők elkezdtek a tejükből »Pecorino Siciliano« sajtot készíteni a régi technikák és mindenekelőtt a régi faeszközök, nevezetesen a tej alvasztására szolgáló kád és a sajt érleléséhez használt fatáblák alkalmazásával.

E sajt előállítása tehát Szicíliában vitathatatlan és kizárólagos történelmi és kulturális örökséget, valamint stabil és egyre növekvő kereskedelmi forrást jelent.”

A bejegyzés alapját képező dokumentációban, illetve az összefoglaló lapon szereplő információk összevonásra kerültek, hogy a termékleírás megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke szerinti követelményeknek.

„4. cikk

A SZÁRMAZÁS IGAZOLÁSA

A termelési folyamat valamennyi szakaszát ellenőrizni kell, minden egyes szakaszban dokumentálva a be- és kilépő termékeket. Ez a termék nyomonkövethetőségének garanciája csakúgy, mint a termelők és csomagolók felvétele az ellenőrző szerv által kezelt megfelelő jegyzékekbe, valamint az előállított mennyiségek azonnali bejelentése az említett szerv felé. Az ellenőrző szerv a nyilvántartásokban szereplő összes természetes vagy jogi személyt a termékleírásnak és az ellenőrzési tervnek megfelelően ellenőrzi.”

Hozzáadásra került egy, a jelenlegi termékleírásban nem szereplő külön cikk az ellenőrzésről, hogy a termékleírás megfeleljen az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke szerinti követelményeknek.

„7. cikk

ELLENŐRZÉSEK

A termék termékleírásnak való megfelelésére vonatkozó ellenőrzést végző létesítmény megfelel az 1151/2012/EK rendeletben előírt szabályoknak. E közhatóságként működő létesítmény neve: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Olaszország, telefon +39 0932 660411

fax +39 932660449 e-mail dop@pec.corfilac.it”

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„PECORINO SICILIANO”

„PECORINO SICILIANO”

EU-szám:
  PDO-IT-0019-AM01 – 2018.6.4.

EU-szám:

PDO-IT-0019-AM01 – 2018.6.4.

OEM (X) OFJ ( )

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés (OEM vagy OFJ)

Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Pecorino Siciliano”

2.   Tagállam vagy Harmadik Ország

Tagállam vagy Harmadik Ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Szabad forgalomba bocsátásakor a „Pecorino Siciliano” OEM nyerstejből készült és félig hevített sajttésztájú, henger alakú sajt lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel.

A „Pecorino Siciliano” OEM sajt – amelynek „Fresco” [„Friss”], „Semistagionato” [„Félig érlelt”] és „Stagionato” [„Érlelt”] típusai kerülnek szabad forgalomba bocsátásra – jellemzői a következők:

| | „Fresco”







  — | érettségi állapot: 20–30 nap |
| --- | --- | --- |

„Fresco”

„Fresco”

—

érettségi állapot: 20–30 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között;

| — | felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata; |
| --- | --- |

—

felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata;

| — | tészta: fehér vagy szalmasárga színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: fehér vagy szalmasárga színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: édes, a legelők markáns illatával, a „Pepato” típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga; |
| --- | --- |

—

íz: édes, a legelők markáns illatával, a „Pepato” típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a;

| | „Semistagionato”







  — | érlelés: 60–90 nap |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato”

„Semistagionato”

—

érlelés: 60–90 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 10 és 20 cm közötti, az oldalmagasság 10 és 20 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 3 és 5 kg között;

| — | felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata; |
| --- | --- |

—

felületek: nincs kéreg, fehér vagy szalmasárga külső réteg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata;

| — | tészta: szalmasárga és mélysárga közötti színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: szalmasárga és mélysárga közötti színű, alkalmanként feketebors-szemekkel, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: édes, a legelők markáns illatával, a „Pepato” típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga; |
| --- | --- |

—

íz: édes, a legelők markáns illatával, a „Pepato” típusnál enyhén fűszeres. Nincs istállószaga;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a;

| | „Stagionato”







  — | érlelés: legalább 120 nap |
| --- | --- | --- |

„Stagionato”

„Stagionato”

—

érlelés: legalább 120 nap

| — | alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel; |
| --- | --- |

—

alak: henger alakú, lapos vagy – nagyobb sajt esetén – enyhén homorú felületekkel;

| — | méretek: a lapos oldalak átmérője 15 és 30 cm közötti, az oldalmagasság 15 és 25 cm közötti méretű; |
| --- | --- |

—

méretek: a lapos oldalak átmérője 15 és 30 cm közötti, az oldalmagasság 15 és 25 cm közötti méretű;

| — | tömeg: a sajt méretétől függően 6 és 14 kg között; |
| --- | --- |

—

tömeg: a sajt méretétől függően 6 és 14 kg között;

| — | felületek: sárgás kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata |
| --- | --- |

—

felületek: sárgás kéreg, a készítéshez használt kosár látható lenyomata

| — | tészta: szalmasárga színű, tömör, kevés erjedési lyukkal; |
| --- | --- |

—

tészta: szalmasárga színű, tömör, kevés erjedési lyukkal;

| — | illat: juhsajtra jellemző; |
| --- | --- |

—

illat: juhsajtra jellemző;

| — | íz: jellegzetesen fűszeres; |
| --- | --- |

—

íz: jellegzetesen fűszeres;

| — | zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a; |
| --- | --- |

—

zsírtartalom: a szárazanyag legalább 40 %-a;

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Pecorino Siciliano” OEM sajtot különböző fajtájú és keresztezésű juhoktól származó nyers, teljes tej felhasználásával készítik.

A juhok takarmányozását természetes és/vagy megművelt legelők, friss takarmányok, széna és szalma biztosítják. E két utóbbinál az éves szárazanyag legalább 80 %-a származik az egységes dokumentum 4. cikkében meghatározott előállítási területről. Ez kiegészíthető szemes gabonával, hüvelyes növényekkel, továbbá egyszerű vagy összetett koncentrátumokkal. A juhok takarmányozásához tilos állati és növényi eredetű termékeket, illetve lóhere, tápióka és manióka növények részeit (például magját) felhasználni. A szilázs és szenázs használata is tilos.

A tej megalvasztásához használt tejoltó a termékleírásban felsorolt fajtákhoz tartozó szopós bárányok oltógyomrából származik. Kivonását a meghatározott földrajzi területen belül kell végezni.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítási folyamat valamennyi művelete, amelyet a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Pecorino Siciliano” OEM sajt „Fresco”, „Semistagionato” és „Stagionato” típusai egészben és/vagy darabokban értékesíthetők. Az előrecsomagolt sajtdarabokhoz a származás bizonyítékaként mellékelni kell az oldal és/vagy a perem egy részét. Nincs szükség a címkére, ha a termék csomagolása az értékesítési ponton történik és ezért előrecsomagoltnak számít.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az előállító egyedi jelölése (CE-pecsétje) és az eredetmegjelölés (kazeinpecsét) a sajtok mindhárom típusán megtalálható. A »Stagionato« esetében az említett kettő mellett egy harmadik jelölés is szerepel, beégetés formájában.

Valamennyi egészben vagy darabokban értékesített sajt csomagolásán szerepel az azonosító logót és a „Pecorino Siciliano” OEM feliratot tartalmazó címke, valamint a törvényben előírt információ. Használhatók nevekre, cégnevekre, illetve együttes vagy önálló védjegyekre utaló hivatkozások és/vagy grafikák is, amennyiben azok nem dicsérő jellegűek vagy nem alkalmasak a vásárló megtévesztésére.

Image 6

A három különböző („Fresco”, „Semistagionato” és „Stagionato”) típushoz rendelt kiegészítő megjelölésen kívül semmilyen egyéb, a jelen egységes dokumentumban foglaltaktól eltérő kifejezéssel nem egészíthető ki a „Pecorino Siciliano” megjelölése. Ezek közé tartozik az „extra”, „kiváló”, „finom”, „scelto” [„kedvelt”], „selezionato” [„válogatott”] stb. kifejezés. Használhatók nevekre, cégnevekre vagy védjegyekre utaló hivatkozások is, ha azok nem dicsérő jellegűek vagy nem alkalmasak a vásárló megtévesztésére, amennyiben azok mérete lényegesen kisebb az OEM logóétól.

A „Pecorino Siciliano” megjelölést nem lehet lefordítani.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A juhok tartásához, a tej előállításához és a „Pecorino Siciliano” feldolgozásához és érleléséhez használt terület Szicília régió teljes területét magában foglalja.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Pecorino Siciliano” nyers juhtej felhasználásával készülő félig hevített sajttésztájú sajt. A sajt előállításához felhasznált tej jellemzői és érzékszervi tulajdonságai szorosan kötődnek a legelőhöz, ez ad a tejnek utánozhatatlan, egyedi karaktert. Már számos tudományos vizsgálat kimutatta a legelő és az ott termő növények tejtermékekre gyakorolt, azok aromás és kémiai összetételét befolyásoló hatását. Emellett a szicíliai bárányokból származó szilárd tejoltótól olyan enzimes összetételt kap a sajt, amelynek köszönhetően egyedi, más juhsajtokra nem jellemző aromák és ízek alakulnak ki benne. A hagyományos – olykor fából készült – szerszámokkal végzett régi, de leleményes előállítási mód még tovább erősíti a termék sajátos karakterét, amely a »Pecorino Siciliano« sajtot egyedi termékké teszi.

A maga jellemző tájtípusaival Szicília ideális hely a »Pecorino Siciliano« előállításához. A sziget legbelső részét egyenetlen agyag-, kréta- és mészkődombok alkotják. Szicília legnyugatibb részén és az Egadi-szigeteken agyagos és homokköves talajok találhatók. A Lipari-szigeteken, valamint Ustica és Pantalleria szigetén vulkanikus a talaj. A szicíliai síkvidékek alluviálisak és erősen szabdaltak, talajaik sok káliumot tartalmaznak és nagyon termékenyek. Az ebben a környezetben található természetes és megművelt legelők vadon élő növényekben és helyi ökotípusokban gazdagok, ezek határozzák meg a tej tulajdonságait és összetételét, ezáltal pedig a végtermék egyedi ízét.

A „Pecorino Siciliano” előállítási területének éghajlata a sziget szélességi köre és sajátos domborzata következtében területenként nagy eltéréseket mutat. Ugyanakkor mindenütt a mediterrán éghajlat jellemző. A hegyek és a tenger határossága azonban különböző mikroklímákat hoz létre. Általánosságban a tengerparti rész forró, száraz és mindig jól szellőzött, a belső területek éghajlata viszont mérsékelt és nedves. A tengerparton kevés, míg a magasabb vidékeken bőséges a csapadék. Főleg a tél csapadékos.

Szicíliában ősi hagyomány a juhtartás és sajtkészítés. A juhokat a mai napig hagyományosan karámokban tartják, ahol biztosított az állatok jólétéhez szükséges menedék. Ez kedvező hatással van az állatok tejének minőségére, ahonnan a „Pecorino Siciliano” sajátos karaktere származik.

A „Pecorino Siciliano” elválaszthatatlanul kötődik a sziget különleges talajviszonyaihoz, a helyi takarmánynövényekhez, termelési módszerekhez, az őshonos juhpopulációhoz és az átalakítást segítő környezethez, bizonyos mikroflórák mindenütt jelenlevő változatainak otthonához, amelyek hatására a helyi sajt egyedivé válik.

E sajt eredete az idő homályába vész. Onnan datálható, amikor a juhtenyésztők elkezdtek a tejükből »Pecorino Siciliano« sajtot készíteni a régi technikák és mindenekelőtt a régi faeszközök, nevezetesen a tej alvasztására szolgáló kád és a sajt érleléséhez használt fatáblák alkalmazásával.

E sajt előállítása tehát Szicíliában vitathatatlan és kizárólagos történelmi és kulturális örökséget, valamint stabil és egyre növekvő kereskedelmi forrást jelent.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti DOP, IGP e STG” („OEM, OFJ és HKT termékek”) menüpontra, végül a „Disciplinari di produzione all'esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) pontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/38

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 170/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-szám: PGI-FR-0133-AM01 – 2017.8.11.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANCIAORSZÁG |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANCIAORSZÁG

Tel. +33 0622062573

E-mail: contact@fraiseduperigord.com

Összetétel és jogos érdek: Az egyesület a „Fraise du Périgord” (périgordi földieper) termelőit és szállítóit tömöríti. A szervezet ily módon jogosult a termékleírás módosításának kérelmezésére.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☒ Földrajzi terület

☒ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☒ Címkézés

☒ Egyéb: a termékleírás tartalomjegyzékének törlése, a kapcsolattartási adatok aktualizálása, termék típusa, csomagolás, ellenőrző szervek, nemzeti előírások, az egységes dokumentum frissítése.

4.   A módosítás(ok) típusa

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

A módosítás iránti kérelmek célja egyrészt a hatályos termékleírás rendelkezéseinek felülvizsgálata, másrészt a termékleírás rendelkezéseinek újraszerkesztése, amelyet az OFJ termékleírások tartalmi változása tett szükségessé (az OFJ-t 2004-ben jegyezték be).

5.1.   A termék leírása

A termékleírás ezen részét teljesen átdolgoztuk és módosítottuk, hogy a „Fraise du Périgord” termék leírására összpontosítsunk. Ezért töröltük a földieper lexikon szerinti meghatározását.

A hatályos termékleírásban említett leírás helyébe a következő lép:

„A »Fraise du Périgord« földiepret szabadföldön termesztik és teljesen érett állapotban szedik le.

A »Fraise du Périgord« földieper a csoportosulás Szakmaközi Fajtaengedélyezési Bizottsága által az ízük alapján kiválasztott fajtákból származik. Egy adott értékesítési egység csak azonos fajtájú földiepret tartalmazhat.

A »Fraise du Périgord« egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli. A szüretelési időszak és fajta szerint meghatározott minimális cukortartalommal (Brix-fok) rendelkezik. Színe, mérete és érettsége egységes. A gyümölcs extra vagy I. osztályú minőségű.

A »Fraise du Périgord« földieper frissen vagy fagyasztva kerül forgalomba.

A friss földieper csészeleveleinek kötelezően frissnek és zöldnek kell lenniük. A felhasznált csomagolás típusától függetlenül gondosan ügyelni kell a gyümölcs megjelenésére.

A fagyasztott földieper lehet egész vagy darabolt, csumázott vagy csumázatlan.”

A legfontosabb módosítást a gyorsfagyasztott formával való kiegészítés jelenti.

A gyorsfagyasztott formával való bővítés lehetővé teszi a gyorsfagyasztott földieper értékének növelését az élelmiszeripari ágazatban, amely nagyobb hangsúlyt kíván fektetni a gyorsfagyasztás után, többek között lekvárkészítés céljából általa felhasznált földieper eredetére. Gyorsfagyasztott földieper vásárlása esetén a feldolgozók meg tudják hosszabbítani a gyártási időszakot, biztosítva ugyanakkor, hogy az amúgy frissen nagyon rövid (néhány nap) élettartamú termék jó minőségű maradjon.

Csak az OFJ-vel ellátott, frissen forgalmazott termékre vonatkozó kritériumoknak megfelelő földieper fagyasztható le. A termelési vagy válogatási feltételek tekintetében nincs különbség. Ez a módosítás nem érinti a „Fraise du Périgord” származási hellyel való kapcsolatát.

A gyorsfagyasztási műveletet rövid időn (72 órán) belül el kell végezni annak érdekében, hogy ne romoljanak a „Fraise du Périgord” azon ízbeli jellemzői, amelyeknek hírnevét köszönheti.

A csoportosulás által végzett vizsgálatok során megállapították, hogy a gyorsfagyasztási eljárás nem rontja az érzékszervi jellemzőket (cukortartalom, egyenletes érettség stb.) és nem idézi elő a gyümölcs összetapadását, ami ronthatja a termék megjelenésének minőségét (szín, méret stb.). A „Fraise du Périgord” továbbra is egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli marad.

A leírás meghatározza a friss vagy gyorsfagyasztott „Fraise du Périgord” általános jellemzőit, majd felsorolja azokat a különbségeket, amelyek alapján eldől, hogy a terméket frissen vagy gyorsfagyasztott formában értékesítik-e.

A gyorsfagyasztott „Fraise du Périgord” megjelenési formája lehet egész vagy darabolt, csumázott vagy csumázatlan, míg a friss „Fraise du Périgord” földieper friss és zöld csészelevelekkel, egészben kerül forgalomba.

Az általános leírás „A »Fraise du Périgord« földiepret szabadföldön termesztik” mondattal egészült ki. A kiegészítés a „Fraise du Périgord” termesztésének e sajátosságát emeli ki, amely már szerepelt a közzétett összefoglalóban és a termékleírásban, de nem kapott hangsúlyt a termékleírás leíró részében. Ugyanez érvényes az „Egy adott értékesítési egység csak azonos fajtájú földiepret tartalmazhat.” pontosításra is. Ebben a mondatban a túl korlátozóvá vált „doboz” szót az „értékesítési egység” kifejezés váltotta fel. A módosítás lehetővé teszi, hogy a „Fraise du Périgord” földiepret ne csak dobozba, hanem más tárolóedényekbe is lehessen csomagolni, és ezzel jobban eleget lehessen tenni a fogyasztók elvárásainak.

A „Fraise du Périgord” földieper leírására használt kifejezéseket „A »Fraise du Périgord« egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli.” mondat tartalmazza. Elhagyták az alábbi szövegrészt: „A külsejének fényesnek kell lennie. Alakjának egységesnek és hibátlannak kell lennie (»kakastaréj« típusú hiba stb.). A földiepren nem lehetnek rothadt részek vagy betegség nyomai. A földiepernek tapintásra keménynek kell lennie.” Ezeket a részleteket azonban a fent idézett mondatban szerepelő „egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli” jelzők is kifejezik.

Az „élénkpiros” színre vonatkozó utalást szintén törölték. Ez nem minősült valódi kritériumnak, mivel a hatályos termékleírásban is az szerepel, hogy ez a kritérium fajtánként változhat. Az új termékleírásban már az szerepel, hogy a „Fraises du Périgord” földieper „színe egyenletes, a fajtára jellemző és a minősítési táblázatban meghatározottaknak megfelelő”.

Az alábbi bekezdést törölték, mert a fajtajegyzék csak jelzésértékű és változhat, a válogatási eljárás pedig az előállítás módja alá tartozik:

„Az OFJ oltalom alá eső fajtajegyzékbe felvett minden új fajta esetén módosító záradékot csatolnak az OFJ-hez.

Az OFJ elismerése óta elfogadott fajták a következők:

| — | a tavasz elejétől október 31-ig tartó termesztéshez: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape et Mara des Bois, |
| --- | --- |

—

a tavasz elejétől október 31-ig tartó termesztéshez: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape et Mara des Bois,

| — | a június 15-től október 31-ig tartó termesztéshez: Selva.” |
| --- | --- |

—

a június 15-től október 31-ig tartó termesztéshez: Selva.”

A gazdálkodók által az állomásra beszállított földiepertételek minősítési kritériumai más helyre kerültek, és mostantól az előállítás módjáról szóló részben szerepelnek.

A termékleírás új szövegét az egységes dokumentum „leírás” című pontja tartalmazza. Az összefoglalóhoz képest ez a módosítás a gyorsfagyasztott földieperre vonatkozó információk hozzáadását és annak a kereskedelmi szempontból túl korlátozóvá vált előírásnak a törlését foglalja magában, hogy a földiepret 250 vagy 500 g-os dobozban kell forgalomba hozni.

5.2.   Földrajzi terület

Földrajzi terület

A földrajzi terület határai nem módosultak. A termékleírásban és az egységes dokumentumban formai módosítások történtek: a kantonok és települések listája helyébe az összes települést tartalmazó lista lépett, a terület kiterjedése azonban nem változott. A felsorolás a termékleírásban szereplő lista javításaként, az abból kifelejtett településsel (Saint Pantaly d’Ans) egészült ki. Ez a település a térségben található, tehát a térképen is fel van tüntetve. A földrajzi területet ábrázoló térkép helyébe egy áttekinthetőbb, új térkép lép.

A hatályos termékleírásban és az összefoglalóban megadott földrajzi területre vonatkozó leíró rész elemeit törölték. Csak a „Fraise du Périgord” előállításának földrajzi területére vonatkozó leíró elemeket tartották meg, és azokat a földrajzi eredettel való kapcsolatot igazoló elemekre vonatkozó 6. fejezetbe tették át. A „Fraise du Périgord” földrajzi területének bemutatásához közvetlenül nem kapcsolódó általános észrevételeket törölték.

5.3.   A származás igazolása

A származás igazolása

„A körülhatárolt terület termelőinek listája” bekezdésben:

„Az OFJ-vel ellátott földieper termelőinek a korábban körülhatárolt előállítási területen kell lenniük és eleget kell tenniük az ebben a termékleírásban meghatározottaknak.

A termelőknek szerepelniük kell a kereskedelmi létesítmények által naprakészen tartott listán.”

mondatok helyébe a nemzeti szabályozási rendelkezések alapján egy új bekezdés lép:

„A »Fraise du Périgord« OFJ termelési vagy csomagolási feltételeiben közreműködő valamennyi gazdasági szereplő köteles azonosítani magát a csoportosulásnál az érintett tevékenység megkezdése előtti engedélyezése céljából.”

Az „a körülhatárolt területen található, lajstromba vett parcellákon történő termelés” bekezdés az előállítás módjáról szóló részbe került át:

„A »Fraise du Périgord« földieper az évente kiválasztott és lajstromba vett parcellákról származik. A parcellák kiválasztására és lajstromozására vonatkozó kritériumok a következők:

| — | a parcella földrajzi elhelyezkedése: a körülhatárolt területen, |
| --- | --- |

—

a parcella földrajzi elhelyezkedése: a körülhatárolt területen,

| — | a parcella jellemzői: könnyen felmelegedő és nem árvízveszélyes parcellák. |
| --- | --- |

—

a parcella jellemzői: könnyen felmelegedő és nem árvízveszélyes parcellák.

A földieper-termesztésre szánt, lajstromba vett parcellák azonosítása a telekkönyvi számuk alapján történik.”

Az „A termék nyomon követése a termeléstől az értékesítésig” bekezdést törölték és lecserélték.

A termékleírás ezen részének bevezetője a következő bekezdéssel egészült ki, amely felhívja a figyelmet a termékleírásban meghatározott nyomonkövetési eljárás céljára:

„A szüreteléstől kezdve biztosítani kell a tételek oda- és visszakövethetőségét, amelynek célja az alábbiak lehetővé tétele:

| — | visszajelzés eljuttatása a fogyasztótól a termelőig; |
| --- | --- |

—

visszajelzés eljuttatása a fogyasztótól a termelőig;

| — | a termelő megtalálhatja az egy adott időpontban szüretelt, megművelt parcellákat; |
| --- | --- |

—

a termelő megtalálhatja az egy adott időpontban szüretelt, megművelt parcellákat;

| — | a kereskedésben a tételek megtalálása a termelői tételszám alapján.” |
| --- | --- |

—

a kereskedésben a tételek megtalálása a termelői tételszám alapján.”

A tételnek az előállítás módjáról szóló részben szereplő meghatározását ide helyezték át, és kiegészítették az idő- és helyegységekkel:

„A földiepertétel az egy termelőtől származó, egy megművelt parcelláról fél nap alatt leszüretelt és egy fajtához tartozó termékmennyiséget jelöli.”

Ebben a meghatározásban a „telekkönyvi” parcellára való hivatkozást az előállítás módjáról szóló részben szereplő meghatározással összhangban a „megművelt” parcellára való hivatkozás váltotta fel. A megművelt parcella egy vagy több telekkönyvi parcellára terjedhet ki, és az erre való hivatkozás azért koherensebb az ellenőrzés szempontjából, mert egy termelési egységnek felel meg.

Az előállítás módjának leírásáról szóló részhez kapcsolódva ez a rész a művelési gyakorlatok rögzítésére szolgáló termelési napló kötelező vezetésével egészül ki.

„Az egyes parcellákon alkalmazott művelési gyakorlatokat a termelési naplóban rögzítik, bármi legyen is annak hordozóeszköze (papíralapú vagy digitális). E nyilvántartás alapján az egyes megművelt parcellákon elvégzett összes művelet és beavatkozás megismerhető.

A megművelt parcellákat minden évben a megművelés előtt ebbe a naplóba jegyzik be.”

A „szállítóraklapos adatlap” helyébe lépő „szállítólevél” fogalmának meghatározása céljából a szöveg egy bekezdéssel egészül ki. Az ágazatban jelenleg ezt a kifejezést használják erre a dokumentumra, amelynek tartalma nem változott, viszont kiegészült a megművelt parcella számának vagy hivatkozásának kötelező feltüntetésével. A csomagolás fajtájával kapcsolatban a „doboz” szó fentebb jelzett törléséhez kapcsolódva elhagyták a „250 vagy 500 g-os doboz” kitételt.

Ugyanez érvényes a „raklapos adatlap” helyébe lépő „minősítési adatlap”-ra vonatkozó bekezdésre is. Az ágazatban jelenleg ezt a kifejezést használják erre a dokumentumra, amelynek tartalma nem változott, viszont kiegészült a szállítási idő, valamint az alábbi különböző ellenőrzött kritériumok kötelező feltüntetésével:

| — | a megművelt parcella száma vagy hivatkozása; |
| --- | --- |

—

a megművelt parcella száma vagy hivatkozása;

| — | a cukortartalom; |
| --- | --- |

—

a cukortartalom;

| — | a gyümölcsök hőmérséklete; |
| --- | --- |

—

a gyümölcsök hőmérséklete;

| — | a termékengedélyező azonosítója; |
| --- | --- |

—

a termékengedélyező azonosítója;

| — | a minősítési táblázatban szereplő egyes kritériumokra adott minősítési pontszám; |
| --- | --- |

—

a minősítési táblázatban szereplő egyes kritériumokra adott minősítési pontszám;

| — | a „Fraise du Périgord” OFJ-re vonatkozó engedély. |
| --- | --- |

—

a „Fraise du Périgord” OFJ-re vonatkozó engedély.

Ezenfelül a jobb nyomonkövethetőség érdekében a szöveg a következő mondattal egészül ki:

| — | „Minden egyes tételt az átvételekor kitöltött minősítési adatlap számával kell azonosítani.” |
| --- | --- |

—

„Minden egyes tételt az átvételekor kitöltött minősítési adatlap számával kell azonosítani.”

Továbbra is fennmarad az a kötelezettség, hogy a csomagolási egységeken szerepelnie kell a termelő azonosítását lehetővé tevő számnak. A termékleírás többi részével összhangban a „doboz” szót a „fogyasztói értékesítésre szánt egység” kifejezés váltja fel.

A „szállítójegyzék” helyébe lépő „szállítólevél és/vagy számla” meghatározása céljából a szöveg egy bekezdéssel egészült ki. Az ágazatban jelenleg ezt a kifejezést használják erre a dokumentumra, amelynek tartalmát a gyorsfagyasztásra szánt gyümölcsökre vonatkozóan is pontosították:

„E dokumentumok a következőket tartalmazzák: a minősítési adatlap száma (tételszám), a fajta neve, a csomagolás típusa, a mennyiség, a szállítás dátuma és időpontja.”

Végül a szöveg a gyorsfagyasztott termék nyomon követésére vonatkozó bekezdéssel egészül ki:

„A feldolgozónak anyagkönyvelést kell vezetnie.

Mindegyik fagyasztott tételt raktározási adatlappal kell azonosítani, amely a következőket tartalmazza:

| — | a raklap száma a gyorsfagyasztott egységben, |
| --- | --- |

—

a raklap száma a gyorsfagyasztott egységben,

| — | a vevő raklapszáma (ha van), |
| --- | --- |

—

a vevő raklapszáma (ha van),

| — | a szállítólevél száma, |
| --- | --- |

—

a szállítólevél száma,

| — | a termék vagy a fajta neve, |
| --- | --- |

—

a termék vagy a fajta neve,

| — | a csomagok száma, |
| --- | --- |

—

a csomagok száma,

| — | a gyorsfagyasztás utáni nettó súly, |
| --- | --- |

—

a gyorsfagyasztás utáni nettó súly,

| — | a gyorsfagyasztás dátuma és időpontja, |
| --- | --- |

—

a gyorsfagyasztás dátuma és időpontja,

| — | a minőségmegőrzési idő.” |
| --- | --- |

—

a minőségmegőrzési idő.”

Végül az utólagos ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a dokumentumok megőrzési idejével is kiegészítették a szöveget:

„Az egyes tételek nyomonkövethetőségét biztosító dokumentumokat az összes érintett gazdasági szereplőnek legalább két évig meg kell őriznie.”

E módosítások célja, hogy a vezetendő nyilvántartások pontos meghatározásával javítsák a nyomonkövethetőséget és megkönnyítsék az ellenőrzéseket.

5.4.   Az előállítás módja

Az előállítás módja

Ezt a részt teljesen átírták, hogy átláthatóbb legyen a felépítése és a tartalma, és jobban ellenőrizhető legyen. Ezért az összes korábbi fejezetet törölték és a helyükbe új fejezetek léptek. Fontos hangsúlyozni azonban, hogy az átírás érdemben nem változtatta meg az OFJ főbb pontjait: szabadföldön termesztett földieper, válogatott és lajstromba vett parcellák, válogatott fajták, érett állapotban történő kézi szüretelés.

A parcellák lajstromba vétele

A parcellák lajstromba vétele

A termék nyomonkövethetősége érdekében a szöveg a tétel meghatározásával összhangban a megművelt parcella meghatározásával egészült ki. A meghatározás a következő:

„A megművelt parcella a trágyázás, az öntözés és a növényegészségügyi kezelések szempontjából (a palánta típusától függetlenül) azonos módon művelt fedett termőhelyek együtteseként határozható meg, ahol mindegyik fedett termőhely lokalizált öntözőrendszerrel rendelkezik. Egy megművelt parcellán csak egy növényfajta termeszthető.”

Kiegészült a parcellák évenkénti kiválasztásának és lajstromozásának eljárása.

A fenti meghatározással összhangban a szöveg a „megművelt” parcellára való hivatkozással egészült ki.

A szöveg kiegészült az éves leltár fogalmával, amely a gazdasági szereplők által követendő eljárást pontosítja.

A termékleírásban meghatározott földrajzi terület sajátosságával, valamint a leírt földrajzi és talajviszonyokkal összhangban kiegészültek a kiválasztási kritériumok (homokos, jó vízáteresztő képességgel rendelkező, nem meszes talajok).

„A megművelt parcellákat évente választják ki és veszik lajstromba.

A termelők a csoportosulás által megbízott technikussal együtt minden évben a talajmegmunkálás előtt összeírják a »Fraise du Périgord« termesztésére szánt megművelhető parcellákat.

A technikus a következő kritériumokat veszi figyelembe: a talajtani és éghajlati jellemzőik alapján gondosan kiválasztott talajok (homokos, jó vízáteresztő képességgel rendelkező, nem meszes talajok). A kiválasztott termőföldek könnyen felmelegszenek, nem árvízveszélyesek és a földieper-termesztéshez kedvező savas kémhatású talajjal rendelkeznek.”

A szöveg pontosításokat tartalmaz a parcellák regenerációjával kapcsolatban. A vetésforgó fennmaradt és kiegészült a pihentetési időtartammal (amely az eperföld telepítési idejével egyenlő). A talajkezelést ezentúl a csoportosulás szabályozza, amely listát bocsát a gazdasági szereplők rendelkezésére a kiválasztott termékekről.

„Az előveteményekkel összefüggő talajkimerülési vagy monokultúrás problémák kezelése érdekében az új telepítést megelőző parcellaregenerálás az alábbi módokon történhet:

| — | vetésforgó alkalmazásával. Ebben az esetben a talajpihentetés idejének legalább az eperföld telepítési idejével kell egyenlőnek lennie. |
| --- | --- |

—

vetésforgó alkalmazásával. Ebben az esetben a talajpihentetés idejének legalább az eperföld telepítési idejével kell egyenlőnek lennie.

| — | talajkezeléssel. A talajelőkészítés során lehetőség szerint a kíméletes fertőtlenítést kell előnyben részesíteni (többek között gőzöléssel). A talajkezeléshez a csoportosulás által kiválasztott termékek listáján szereplő termékek használhatók.” |
| --- | --- |

—

talajkezeléssel. A talajelőkészítés során lehetőség szerint a kíméletes fertőtlenítést kell előnyben részesíteni (többek között gőzöléssel). A talajkezeléshez a csoportosulás által kiválasztott termékek listáján szereplő termékek használhatók.”

Trágyázás – öntözés – növényvédelem

Trágyázás – öntözés – növényvédelem

A szöveg azokkal az elemekkel egészült ki, amelyekre a földieperrel telepített egyes új parcellák esetében elvégzett talajvizsgálat irányul. Később e vizsgálat alapján készítik el az éves földieper-ültetést megelőző talajjavítási és trágyázási tervet.

A rendelkezés szövege a következő:

„A telepítés előtt a termelők általános talajjavítási és trágyázási tervet készítenek vagy készíttetnek a csoportosulás által megbízott technikussal.

A tervet a földieperrel telepített egyes új parcellák esetében elvégzett teljeskörű talajvizsgálat (talajtermékenységi vizsgálat) eredményei alapján készítik el. A vizsgálat kimutatja a talaj foszfor-pentoxid- (P2O5), kálium- (K2O), magnézium- (MgO) és mésztartalmát (CAO), valamint pH-értékét.”

A növény igényeinek kielégítése érdekében gondosan szabályozott öntözést előíró termékleírás már meglévő rendelkezéseinek kiegészítéseként a szöveg a talaj jellegének megfelelő, lokalizált öntözőrendszerrel megvalósított öntözéssel bővült.

„Kötelező a lokalizált öntözőrendszerrel végzett öntözés.”

Mivel a növényvédelemre vonatkozó rendelkezések nem változtak, ezek változatlan formában kerültek át a szövegbe.

Növényi szaporítóanyag

Növényi szaporítóanyag

A fajtákra vonatkozó elemek, amelyek korábban a termék leírásáról szóló részben szerepeltek, változtatás nélkül kerültek át a termékleírás ezen részébe. Az előállítás módját írják le, nem pedig a terméket.

„A »Fraise du Périgord« földiepret:

| — | minősített palánták, |
| --- | --- |

—

minősített palánták,

| — | a csoportosulás által kiválasztott fajták jegyzékében szereplő fajták felhasználásával termesztik. |
| --- | --- |

—

a csoportosulás által kiválasztott fajták jegyzékében szereplő fajták felhasználásával termesztik.

A fajtákat a Szakmaközi Fajtaengedélyezési Bizottság választja ki a termelők által az új fajtával végzett kísérletek során értékelt alábbi kritériumok alapján:”.

Ez a rész fajtakiválasztási kritériumokkal egészült ki, amelyek közé a „Fraise du Périgord” földiepret leíró elemek és minősítési kritériumok egyaránt tartoznak:

| „— | Küllem: szín, alak, csillogás és méret, |
| --- | --- |

„—

Küllem: szín, alak, csillogás és méret,

| — | cukortartalom: a fajtától függően legalább 6–6,5 Brix-fok, |
| --- | --- |

—

cukortartalom: a fajtától függően legalább 6–6,5 Brix-fok,

| — | eltarthatóság, |
| --- | --- |

—

eltarthatóság,

| — | kiváló ízminőség.” |
| --- | --- |

—

kiváló ízminőség.”

Ezenfelül a szöveg részletekkel szolgál a Szakmaközi Fajtaengedélyezési Bizottság működéséről.

„Ez a többségében termelőkből és beszállítókból álló 7 tagú bizottság évente legalább egyszer összeül, hogy döntsön a kiválasztott fajták listájának módosításáról: új fajták felvétele vagy a listán szereplő fajták törlése. A határozatokat a jelenlévő tagok többségével hozzák meg.”

A termékleírásból (a termék leírása részből) kivették a fajtákat tartalmazó listát, mert csak egy adott időpontra vonatkozóan szolgált felvilágosítással. A termékleírás ugyanis már előirányozta e lista lehetséges módosítását. A szöveg kiegészült azzal, hogy a lista módosításairól a következő ültetési szezon kezdete előtt tájékoztatják a gazdasági szereplőket, az ellenőrző szervet és az INAO-t.

„A csoportosulás a következő ültetési szezon kezdete előtt tájékoztatja a gazdasági szereplőket, az ellenőrző szervet és az INAO-t a lista módosításairól.”

Csakúgy, mint a „termék leírása” részben, egyértelmű utalás történik a hatályos termékleírásban csak burkoltan szereplő szabadföldi termesztésre, amely a bakhátas művelés kötelező alkalmazásával egészült ki. A szöveg a védőfólia elhelyezésének időpontjával is kiegészült. A termékleírás tehát a következőképpen rendelkezik:

„Ez legkésőbb a virágzás idejétől védőfólia alatt végzett szabadföldi termesztést jelent.

A talaj vízelvezető képességének fokozása érdekében a földiepret bakháton termesztik.”

E gyakorlatok pontosítására azért került sor, mert részét képezik azoknak a termelők által alkalmazott szakmai fogásoknak, amelyek hozzájárulnak a „Fraise du Périgord” földieper minőségéhez.

Az ültetési sűrűség változatlanul került át a szövegbe (fóliával takart m2-enként ≤ 6 tő).

2

Szüret

Szüret

A szöveg az „ez a szakasz a gyümölcs leszedését, értékesítési egységbe csomagolását és állomásra szállítását foglalja magában” szövegrésszel egészült ki. A „Kapcsolat” című résszel összhangban a termékleírás annak pontosításával egészült ki, hogy a szüretelés kézzel történik, és kiemeli a szüretelők szakértelmét, akik szüreteléssel kapcsolatos szaktudása elengedhetetlen a termék minőségéhez. A földiepret kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, gondosan ügyelve a küllemére és a minőségére. Munkájukat a minősítési pontszám tükrözi.

A módosított termékleírásban a „doboz” szó helyébe az „értékesítési egység” kifejezés került és törölték a kereskedelmi szempontból túl nagy korlátozást jelentő 250 vagy 500 grammsúlyokat. A termékleírás nem határozza meg a különböző típusú értékesítési egységeket, viszont rögzíti a legnagyobb súlyt (10 kg), amelyhez a gyümölcsök összenyomódásának elkerülése érdekében feltételek társulnak.

A termékleírás tehát a következőképpen rendelkezik:

„A földiepret kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, amelynek legnagyobb súlya nettó 10 kg lehet. A gyümölcsök összenyomódásának elkerülése érdekében a földieper legfeljebb 3 rétegben helyezhető el.

Egy adott értékesítési egység csak azonos fajtájú és azonos kategóriájú földiepret tartalmaz.”

Ezenfelül a szöveg a szüretelés idejére vonatkozó hőmérsékleti adatokkal egészül ki, mert a földieper minősége és a szüretelők munkakörülményei miatt túl nagy melegben nem szabad szüretelni. A termékleírás tehát a következőképpen rendelkezik:

„Abban az esetben, ha a fedett termőhelyeken nem szabályozzák a hőmérsékletet, nem szabad szüretelni, ha a külső hőmérséklet a június 15. előtti időszakban meghaladja a 28 °C-ot, a június 15. utáni időszakban pedig a 30 °C-ot.”

Végül a szöveg azzal egészül ki, hogy „a termék bármilyen elváltozásának elkerülése érdekében a szüret és az állomásra juttatás közötti idő legfeljebb fél nap lehet”.

Végül a leíró résszel összhangban a szöveg azzal egészül ki, hogy a leszedett földiepernek egyenletesen el kell érnie a fajta jellegzetes színét.

Átvétel – kiszállítás

Átvétel – kiszállítás

A termékleírás ezen részébe kerültek át azok a fajtákra vonatkozó elemek, amelyek korábban a termék leírásáról szóló részben szerepeltek.

A szöveg ezen új változatában különbséget tesznek a cukortartalom ellenőrzése és a minősítés között, mivel ezeket a gyakorlatban két egymást követő szakaszban hajtják végre. Az OFJ-minősítést csak a cukortartalom-ellenőrzés során már megfelelt földiepertételeken végzik el.

„Minden földiepertételen cukortartalom-ellenőrzést végeznek, amely lehetővé teszi annak igazolását, hogy a földieper rendelkezik a minimális cukortartalmat fajtánként és időszakonként meghatározó táblázatban meghatározott minimális cukortartalommal.

Ezt a táblázatot az engedélyezett fajták listájának minden változásakor frissítik. A módosításokról a csoportosulás tájékoztatja a gazdasági szereplőket, az ellenőrző szervet és az INAO-t.

A minősítési eljárást a cukortartalom-vizsgálaton már megfelelt földiepertételeken végzik el.”

A termékleírás a minimális cukortartalmat fajtánként és időszakonként meghatározó táblázatra hivatkozik, amelyet az engedélyezett fajták listájának minden változásakor frissítenek. A módosításokról tájékoztatják a gazdasági szereplőket, az ellenőrző szervet és az INAO-t.

A minősítésre vonatkozó rendelkezéseket pontosították annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a minősítési táblázatban szereplő egyik kritériumra adott nulla, –1 vagy –2 pontszám kizárást von maga után. A termékleírás ezért a következő bekezdéssel egészült ki:

„A »Fraise du Périgord« OFJ használatához a földiepertételnek a 15 pontból összesen legalább 9 pontot kell kapnia úgy, hogy egyik pontszám sem lehet 0, –1 vagy –2.”

A szöveg átveszi a minősítési kritériumokat: szín, keménység, méret, csillogás, küllem, alak. A „megfelelő szintű minőség (rothadás, betegség, éretlen vagy túlérett gyümölcs, súlyosan deformált, színtelen, puha vagy az előírtnál kisebb méretű gyümölcs, összenyomódott dobozok hiánya)” szövegrészt törölték. A betegségre, rothadásra, összenyomódott dobozra vonatkozó rész helyébe az „egészségi állapot” kifejezés lépett; a cukortartalom és a szín ellenőrzése az éretlen vagy túlérett gyümölcsökre vonatkozik, az alak ellenőrzése a deformált gyümölcsökre, a csillogás ellenőrzése a fénytelen gyümölcsökre és végül a méret ellenőrzése a kisebb méretű gyümölcsökre vonatkozik. A „kiszáradt vagy nedves küllemű földieper” kritérium a „gyümölcsök nedvességtartalma” kifejezéssel egészült ki.

A földiepret az átvétel és a minősítés után hideg helyre teszik. A termékleírás-tervezet meghatározza a földieper tulajdonságainak megőrzését biztosító hűtési feltételeket, ezért a szöveg a következőkkel egészült ki:

„A földieper hőstressztől való megóvása érdekében, ami visszafordíthatatlan minőségbeli változásokat okozhat, a gyümölcs hűtésének sebességét az átvételkori hőmérsékletéhez kell igazítani.

Ennek megfelelően, ha a földieper átvételkori hőmérséklete meghaladja a 20 °C-ot, akkor nem helyezhető +2–4 °C-ra hűtött dinamikus előhűtő modulba. A gyümölcsöket vagy +6 °C-ra beállított »statikus« hűtőkamrában vagy 10–12 °C-ra beállított, mechanikus szellőztetéssel rendelkező hűtőkamrában kell tárolni, hogy hőmérsékletük lassan és egyenletesen csökkenhessen.”

A szöveg változtatás nélkül átveszi a földieper átvételt követő maximális tárolási idejét (48 óra) és a kiszállításkori hőmérsékletét (6 és 12 °C között).

A hűtőkamionok hőmérsékletére vonatkozó előírást a megvalósítás módjára vonatkozó kötelezettség váltja fel: „A szállítás hűtve történik.”, mivel a hűtőkamion berakodásakor végzett hőmérséklet-ellenőrzés torz eredményt ad, tekintve, hogy az ajtók nyitva vannak.

A marketingre vonatkozó ajánlásokat törölték.

Gyorsfagyasztás

Gyorsfagyasztás

Az OFJ módosítására irányuló kérelem elsődleges célja az, hogy a szöveg magában foglalja a gyorsfagyasztást is annak érdekében, hogy a gyorsfagyasztott földieper felértékelődhessen az élelmiszeripari ágazaton belül, amely nagyobb hangsúlyt kíván fektetni az általa felhasznált földieper eredetére.

A gyorsfagyasztás nem változtatja meg a földieper azon érzékszervi és küllembeli tulajdonságait, amelyek az OFJ különlegességének minősülnek. A gyorsfagyasztást az állomáson történő átvételtől számított legfeljebb 72 órán belül el kell végezni. A csoportosulás által végzett vizsgálatok során megállapították, hogy a gyorsfagyasztási eljárás nem rontja az érzékszervi jellemzőket (cukortartalom, egyenletes érettség stb.) és nem idézi elő a gyümölcs összetapadását, ami ronthatja a termék megjelenésének minőségét (szín, méret stb.). A „Fraise du Périgord” továbbra is egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli marad.

A termékleírás a következő rendelkezésekkel egészül ki:

„Az OFJ-ként engedélyezett, gyorsfagyasztása szánt földiepret az állomáson történő átvételtől számított legfeljebb 72 órán belül le kell fagyasztani, addig pedig hideg helyen kell tárolni.

A földiepret vagy közvetlenül a leszedéskori csomagolásban, vagy »gurulós gyümölcsként« fagyasztószalagon kell lefagyasztani. Ez utóbbi esetben a földiepret a gyorsfagyasztás után csomagolják be.

A gyorsfagyasztott földieper minőségmegőrzési ideje 2 év.”

5.5.   Kapcsolat

Kapcsolat

Ezt a fejezetet a földrajzi terület sajátosságai, a termék sajátosságai és az ok-okozati kapcsolat megkülönböztetése céljából három részre osztva szerkesztették újra. A végrehajtott szövegbeli módosítások vagy pontosítások nem jelentenek lényegi változást.

Ugyanilyen módon frissítették az egységes dokumentum „Kapcsolat” című részét, ezért az összefoglaló „Kapcsolat” része is módosult és kiegészült.

A terület sajátosságairól szóló részbe kerültek azok az elemek, amelyek segítenek elhelyezni Dordogne megyét, és talajtani és éghajlati szempontból részletesebb leírást adnak a megyéről. Ezután következik az a rész, amely történelmi szempontból mutatja be a földieper-termesztés kialakulását a térségben és kiemeli a termelők szaktudását. A rész hangsúlyozza a szabadföldi termesztés (bakhátak, fedett termőhelyek) és a szüretelés (kézi szedés közvetlenül a csomagolási egységekbe) terén szerzett mesteri tudást.

A termék sajátosságairól szóló rész a „Fraise du Périgord” földiepret leíró elemeket tartalmazza és kiemeli annak saját jellegzetességeit. A „Fraise du Périgord” földiepret szabadföldi termesztési mód jellemzi, míg Európában a talaj nélküli termesztés terjedt el széles körben. A szüreteléssel és megjelenéssel kapcsolatos feltételek tekintetében is különbözik a szokásos földieprektől. Az érett állapotban történő szüretelés feltétele, hogy a gyümölcs egyenletesen elérje a kiválasztott fajta jellegzetes színét.

Az ok-okozati kapcsolat a termék minőségén és hírnevén alapul, és összefüggést állít fel a talaj jellege, a „Fraise du Périgord” termesztési és szüretelési módszerei és a gyümölcs tulajdonságai között.

5.6.   Címkézés

Címkézés

Módosult a termékleírás és az összefoglaló címkézésre vonatkozó része.

A nemzeti törvényi és rendeleti előírások változása miatt eltörölték azt a kötelezettséget, hogy a címkén fel kell tüntetni a tanúsított tulajdonságok listáját.

Ezt egészíti ki az a kötelezettség, hogy a fogyasztói értékesítésre szánt egyes egységeken szerepelnie kell a termelő azonosítását lehetővé tevő számnak.

A csoportosulás logójának feltüntetése szintén kötelezővé vált.

A fagyasztott földieper címkézésére ugyanezek a szabályok vonatkoznak, továbbá a címkén szerepelnie kell a minőségmegőrzési időnek.

5.7.   Egyéb

Egyéb

Tartalomjegyzék

Tartalomjegyzék

A termékleírás tartalomjegyzékét törölték.

A tagállam illetékes szerve

A termékleírás az 1151/2012/EU rendeletnek megfelelően tagállami illetékes szervként az Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) kapcsolattartási adataival egészül ki.

Kérelmező csoportosulás

Kérelmező csoportosulás

A kérelmező csoportosulás kapcsolattartási adatait frissítették. A leíró részt törölték.

A termék típusa

A termék típusa

A 668/2014/EU végrehajtási rendelet XI. mellékletének való megfelelés érdekében a termékosztályra való hivatkozás módosult.

Csomagolás

Csomagolás

A földrajzi területen történő csomagolásra vonatkozó kötelezettség már explicit módon szerepel a hatályos termékleírásban. Mivel ez csak a friss földieperre vonatkozik, így azt a fagyasztott földeperre is kiterjesztették. A földiepret vagy közvetlenül a leszedéskori csomagolásban, vagy „gurulós gyümölcsként” fagyasztószalagon kell lefagyasztani. Ez utóbbi esetben a földiepret a gyorsfagyasztás után csomagolják be.

A termékleírás az indokolás alátámasztáshoz szükséges elemekkel, és ennek megfelelően a következő bekezdéssel egészült ki:

„A frissen értékesített »Fraise du Périgord« földiepret a meghatározott földrajzi területen csomagolják. A földiepret ugyanis kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, mivel nagyon törékeny termék, és minden olyan felesleges mozgatását kerülni kell, amely károsítja a minőségét és az eltarthatóságát. A földrajzi területen történő csomagolás ezenfelül megkönnyíti a termékek nyomonkövethetőségét és ellenőrzését.

A »Fraise du Périgord« gyorsfagyasztása és csomagolása a földrajzi területen kívül is történhet.”

Ellenőrző szerv

Ellenőrző szerv

A termékleírások megszövegezésének harmonizálására irányuló, nemzeti szinten hatályos előírások alkalmazásában törölni kell az igazoló szerv nevét és elérhetőségeit. Ez a rovat a továbbiakban az ellenőrzés tekintetében illetékes franciaországi hatóságok kapcsolattartási adatait tartalmazza: ezek az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). A tanúsító szerv neve és elérhetőségei megtalálhatóak az INAO honlapján és az Európai Bizottság adatbázisában.

Nemzeti előírások

Nemzeti előírások

A nemzeti jogszabályok és szabályozások módosításaira tekintettel a „Nemzeti előírások” szakasz a főbb ellenőrizendő pontokat és azok értékelési módszereit felsoroló táblázat formájában szerepel.

Az egységes dokumentum frissítése

Az egységes dokumentumból törölték a származási igazolásra vonatkozó 4.4. pontot, az előállítás módjára vonatkozó 4.5. pontot és az ellenőrző szervekre vonatkozó 4.7. pontot. Ezek ugyanis már nem szerepelnek a 668/2014/EU rendeletben előírt mintában.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„FRAISE DU PÉRIGORD”

„FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-szám: PGI-FR-0133-AM01 – 2017.8.11.

EU-szám: PGI-FR-0133-AM01 – 2017.8.11.

OEM ( )OFJ (X)

OEM ( )OFJ (X)

1.   Elnevezés(ek)

Elnevezés(ek)

„Fraise du Périgord”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Fraise du Périgord” földiepret szabadföldön termesztik és teljesen érett állapotban szedik le. A „Fraise du Périgord” az ízük alapján kiválasztott fajtákból származik. Egy adott értékesítési egység csak azonos fajtájú földiepret tartalmazhat.

A „Fraise du Périgord” egészséges, nem deformált, fényes és foltok nélküli. A szüretelési időszak és fajta szerint meghatározott minimális cukortartalommal (Brix-fok) rendelkezik. Színe, mérete és érettsége egységes. A gyümölcs extra vagy I. osztályú minőségű.

A „Fraise du Périgord” földieper frissen vagy fagyasztva kerül forgalomba.

A friss földieper csészeleveleinek kötelezően frissnek és zöldnek kell lenniük. A felhasznált csomagolás típusától függetlenül gondosan ügyelni kell a gyümölcs megjelenésére.

A fagyasztott földieper lehet egész vagy darabolt, csumázott vagy csumázatlan.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A földiepret a meghatározott földrajzi területen kell termeszteni. Ez magában foglalja az ültetés, a szüretelés és a minősítés szakaszát.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A frissen értékesített „Fraise du Périgord” földiepret a meghatározott földrajzi területen csomagolják és az elszállításig ott tárolják. A földiepret ugyanis kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, mivel nagyon törékeny termék, és minden olyan felesleges mozgatását kerülni kell, amely károsítja a minőségét és az eltarthatóságát. A földrajzi területen történő csomagolás ezenfelül megkönnyíti a termékek nyomonkövethetőségét és ellenőrzését.

A földiepret kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, amelynek legnagyobb súlya nettó 10 kg lehet. A gyümölcsök összenyomódásának elkerülése érdekében a földiepret legfeljebb 3 rétegben helyezik el.

Egy adott értékesítési egység csak azonos fajtájú és azonos kategóriájú földiepret tartalmazhat.

Ezt követően a földiepret az elszállítás és a fogyasztónak történő értékesítés előtt legfeljebb 48 óráig hideg helyen tárolják. A földieper hőstressztől való megóvása érdekében, ami visszafordíthatatlan minőségbeli változásokat okozhat, a gyümölcs hűtésének sebességét az átvételkori hőmérsékletéhez kell igazítani.

A „Fraise du Périgord” gyorsfagyasztása a földrajzi területen kívül is történhet.

A „Fraise du Périgord” csomagolása a földrajzi területen kívül is történhet.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó jogszabályokban előírt kötelező feliratokon túl a címke ugyanabban a látómezőben tartalmazza a termék bejegyzett elnevezését és az Európai Unió OFJ-logóját.

Az értékesítési egységekre ragasztott címkének kötelezően tartalmaznia kell az alábbiakat:

| — | – az OFJ neve: „Fraise du Périgord”, |
| --- | --- |

—

– az OFJ neve: „Fraise du Périgord”,

| — | „Tanúsította:” a tanúsító szerv nevével és címével kiegészítve. |
| --- | --- |

—

„Tanúsította:” a tanúsító szerv nevével és címével kiegészítve.

A fogyasztói értékesítésre szánt egyes egységeken szerepelnie kell a termelő azonosítását lehetővé tevő számnak.

A frissen értékesített földieper esetében minden fogyasztói értékesítésre szánt lezárt egységen (a fedélen, fólián) szerepelnie kell a csoportosulás által meghatározott és az összes gazdasági szereplő rendelkezésére bocsátott, alább bemutatott logónak. A fogyasztói értékesítésre szánt, tálcás csomagolású, lezárt egységek esetében a logónak vagy az értékesítési egységen vagy a tálcán kell szerepelnie.

Image 7

A gyorsfagyasztott földieper címkéjén ugyanazok az információk szerepelnek, mint a friss termékén, kiegészítve a tárolási hőmérséklettel és a minőségmegőrzési idővel.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Fraise du Périgord” termesztésének földrajzi területe Dordogne megye nagy részét és Lot megye néhány szomszédos települését foglalja magában:

Dordogne megye

Dordogne megye

Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme kantonok.

Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, La Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, La Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (Saint-Julien-de-Bourdeilles volt önálló település 2016. január 1-jei területének megfelelő rész tekintetében), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, La Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, Le Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, La Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, La Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, La Jemaye, Le Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac és Villetoureix települések.

Lot megye

Lot megye

Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac és Saint-Cirq-Madelon települések.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A terület sajátosságai

A terület sajátosságai

Az „Fraise du Périgord” OFJ földrajzi területe Périgord történelmi földieper-termesztő területével azonos, ahol a földieper-ültetvényeket a növény termesztésére különösen alkalmas földterületekre telepítették.

A „Fraise du Périgord” OFJ termelésének földrajzi területe elsősorban Dordogne megye középső és déli-délkeleti részén, valamint a Dordogne megyét délkeletről határoló Lot megye egy nagyon kicsiny részén terül el.

Talaj- és éghajlati jellemzői következtében a termőterület domborzata nyugaton völgyekkel szabdalt, keleten pedig szaggatottabb és szinte teljes egészében erdőkkel borított. E régió különlegességét jelenti a szinte mindenhol jelenlévő erdő, amely szorosan összekapcsolódik a megművelt parcellákkal, különösen azokon a napos fekvésű domboldalakon kialakított parcellákon, amelyeken korábban kiirtották az erdőt.

Az óceánra nyitott Périgord éghajlata összességében mérsékelt óceáni éghajlat. Az átlaghőmérséklet 12 °C körüli és éves viszonylatban nincsenek jelentős hőmérsékletkülönbségek. A csapadékmennyiség meglehetősen bőséges: évi 800–900 mm.

A földieper-termesztés a XIX. század végén, akkoriban még inkább csak szórványosan jelent meg Dordogne-ban. A földieper-termesztés igazából a második világháború után alakult ki Eglise-Neuve de Vergt dombvidékének könnyű, homokos és savanyú talajain.

Az 1960-as években a termelők rájöttek, hogy meg kell újítani az ültetvényeket, amelyek a talaj kimerülése miatt meglehetősen gyorsan hanyatlottak. Ezért annak érdekében, hogy új földeket szerezzenek, elkezdték feltörni a gesztenyés sarjerdőket és rájöttek, hogy ezek a humuszos talajok tökéletesen alkalmasak a földieper-termesztésre: 1960-ban a termelés elérte az 1 000 tonnát. Az Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) egyesületet 1988-ban hozták létre; a termelőket, a szövetkezeteket, a Vergt-i aukciós piacot és a magán áruszállítókat tömöríti.

A régóta folyó termesztés és a speciális szakmai struktúrák kialakítása lehetővé tette, hogy a „Fraise du Périgord” termesztői által a parcellák (a talaj jellege) és a fajták (jó ízű fajták) kiválasztása, a termesztési folyamat (bakhátak, fedett termőhelyek) és a szüretelési folyamat (kézi szüretelés közvetlenül a csomagoló-egységekbe) kezelése terén szerzett szaktudás alapján közös gyakorlatok alakuljanak ki. Ezeknek a termesztési gyakorlatoknak köszönhetően kiváló minőségű földieper termeszthető, amelynek a kiszállítást megelőző tárolási feltételei a gyümölcs törékenysége miatt szintén szabályozottak.

A termék sajátosságai

A termék sajátosságai

A „Fraise du Périgord” földiepret szabadföldi termesztési mód jellemzi, míg Európában a talaj nélküli termesztés terjedt el széles körben. A szüreteléssel és megjelenéssel kapcsolatos feltételek tekintetében is különbözik a szokásos földieprektől. Az érett állapotban történő szüretelés feltétele, hogy a gyümölcs egyenletesen elérje a kiválasztott fajta jellegzetes színét.

A „Fraise du Périgord” földiepret kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, gondosan ügyelve a küllemére. A földieper egészséges, nem deformált és fényes. Annak érdekében, hogy a gyümölcs ne nyomódjon össze a nagyobb tartóedényekben, a földiepret gondosan, méret szerint, legfeljebb három rétegben rendezik el. Színe, mérete és érettsége egységes.

Ok-okozati kapcsolat

Ok-okozati kapcsolat

Az ok-okozati kapcsolat a „Fraise du Périgord” minőségén és hírnevén alapul.

A földrajzi terület talaj- és éghajlati viszonyai kedvezőek a „Fraise du Périgord” termesztéséhez. A gyümölcsöt általában a domboldalakon, gyakran a korábban erdőmentesített parcellákon, vagyis az „új” talajú és a kiváló érettséget biztosító napos fekvésű földeken termesztik. A talajokat a jellemzőik alapján választják ki: a talajok leginkább homokos, jó vízáteresztő képességű, enyhén savas pH-értékű és aktív mészkőtől mentes talajok. A talaj vízelvezető képességének fokozása és a növény megfulladásának elkerülése érdekében a földiepret bakháton termesztik. A talajt a jellegének megfelelően trágyázzák és a növény igényeinek kielégítése érdekében gondosan szabályozott, lokalizált öntözést alkalmaznak.

Périgordban a földieper enyhe hőmérsékleti viszonyok mellett, jelentős hőmérsékletkülönbségek nélkül termeszthető, ami lehetővé teszi a gyümölcs egyenletes növekedését és érését. A legkésőbb a virágzás idejétől védőfólia alatt végzett szabadföldi művelésnek köszönhetően a fogyasztó az évben legalább 6 hónapig, áprilistól októberig megtalálhatja a „Fraise du Périgord” földiepret a boltok polcain. Továbbá ez a hosszú termelési időszak lehetővé teszi azon szüretelőmunkások megtartását, akik szüreteléssel kapcsolatos szaktudása elengedhetetlen a termék minőségéhez. A friss földiepret ugyanis kézzel szüretelik és közvetlenül az értékesítési egységben helyezik el, gondosan ügyelve a küllemükre, az alakjukra és a színükre. A földieper-ültetvények védőfóliás művelése megóvja a gyümölcsöket az időjárási viszontagságoktól (erős szél, eső, jégeső), garantálja azok tisztaságát és csillogását, és a hő tárolása által elősegíti a korai érést és a termesztési időszak elnyújtását. Ezenkívül a nagy hőségtől is megvédi a földiepret, amely szintén károsíthatja a gyümölcsöt. Ebben az esetben a termelőnek a leghűvösebb időszakokban kell leszednie a földepret, és szedéskor meg kell védenie őket a hőségtől. Különös nagy figyelmet kell fordítani a szüreteléskori és a tárolási hőmérsékletekre. Az így kapott földieper ezután lefagyasztható, a gyorsfagyasztást azonban a gyümölcs jellemzőinek megőrzését lehetővé tevő időtartamon belül kell elvégezni.

A „Fraise du Périgord” jó hírnevét igazolja az is, hogy régóta magasabbra értékelik. Ennek köszönhetően elismerést szerzett a különböző értékesítési helyeken, ahogy ezt egy 1974. május 31-i újságban szereplő árfolyamjegyzék is bizonyítja: „Rungis-ban a périgordi földieper kilójának árfolyama 3,50–4,80 F volt, a Lot-et-Garonne-i földieperé pedig 2,80–3,80 F”.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---

| 18.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/51

---

Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás közzétételére való hivatkozásnak a közzététele

(2020/C 170/09)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„SOLTVADKERTI”

PDO-HU-02171

A kérelem benyújtásának időpontja: 2016.4.28.

1.   Bejegyzendő elnevezés

Soltvadkerti

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 4. | Pezsgő |
| --- | --- |

4.

Pezsgő

4.   A bor(ok) leírása

Fehérbor

Halványzöld vagy zöldessárga színű, diszkrét szőlővirág illatú, markánsan savas, fanyar, hosszú utóízzel rendelkező bor.

| * | A maximális összes alkoholtartalom és a maximális összes kén-dioxid-tartalom esetében az európai uniós jogszabályokban meghatározott határértékek alkalmazandók. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (% vol) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol) | 11,5 |
| Minimális teljes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (% vol)

Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol)

11,5

Minimális teljes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Szárított szőlőből készült bor

Aranysárga színű, komplex illatú, magas természetes cukortartalmú, telt olajos textúrával rendelkező, összetett, méz, érett vagy aszalt gyümölcsökre jellemző illatú és ízű bor.

| * | A maximális összes alkoholtartalom és a maximális összes kén-dioxid-tartalom esetében az európai uniós jogszabályokban meghatározott határértékek alkalmazandók. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (% vol) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol) | 9 |
| Minimális teljes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (% vol)

Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol)

9

Minimális teljes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Pezsgő

Halványzöld, halvány zöldessárga színű, az Ezerjó fajtajellegének megfelelően diszkréten virágillatú, határozott, friss, ropogós savú, jellemzően gyümölcsös ízaromájú, üde, légiesen finom, tartós, közepes intenzitású gyöngyözésű pezsgő.

| * | A maximális összes kén-dioxid-tartalom esetében az európai uniós jogszabályokban meghatározott határértékek alkalmazandók. |
| --- | --- |

*

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (% vol) | 13 |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol) | 10 |
| Minimális teljes savtartalom | 5,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (% vol)

13

Minimális tényleges alkoholtartalom (% vol)

10

Minimális teljes savtartalom

5,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Fehérbor és töppedt szőlőből készült bor

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

| — | a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni, |
| --- | --- |

—

a szőlőt a szüret napján fel kell dolgozni,

| — | a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető, |
| --- | --- |

—

a préselés csak szakaszos üzemű szőlőpréssel végezhető,

| — | a must tisztítása elengedhetetlen, |
| --- | --- |

—

a must tisztítása elengedhetetlen,

| — | a must szabályozott erjesztése legfeljebb 18 °C-on végezhető. |
| --- | --- |

—

a must szabályozott erjesztése legfeljebb 18 °C-on végezhető.

Pezsgő

A pezsgőkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

| — | palackban vagy tartályban történő erjesztés szükséges, |
| --- | --- |

—

palackban vagy tartályban történő erjesztés szükséges,

| — | a második erjesztés időtartama legalább 3 hónap, |
| --- | --- |

—

a második erjesztés időtartama legalább 3 hónap,

| — | a pezsgő további érlelésének időtartama tartályban legalább 6 hónap, |
| --- | --- |

—

a pezsgő további érlelésének időtartama tartályban legalább 6 hónap,

| — | palackban történő érlelésének időtartama legalább 3 hónap. |
| --- | --- |

—

palackban történő érlelésének időtartama legalább 3 hónap.

A szőlő művelésmódja, térállása és rügyterhelése

Művelési gyakorlat

A szőlőművelésben az alábbi művelésmódok alkalmazhatók:

| — | fejművelés, |
| --- | --- |

—

fejművelés,

| — | alacsony, középmagas vagy magas kordon. |
| --- | --- |

—

alacsony, középmagas vagy magas kordon.

A tőkesűrűségnek legalább 4 000 tőke/ha-nak, a tőketávolságnak legalább 0,8 méternek kell lennie. Az ültetvény tőkehiányának mértéke és az idegen tőkék aránya együttesen nem haladhatja meg a telepítéskori tőkeszám 10 %-át.

A szüret időpontjának meghatározása

Művelési gyakorlat

A szüret kezdési időpontját az augusztus 1-től hetenként végzett próbaszüret alapján a Soltvadkerti Hegyközség választmánya határozza meg. Az a termék, amely a hegyközség által meghatározott szüret kezdési időpontja előtt szüretelt szőlőből készült, Soltvadkerti oltalom alatt álló eredetmegjelölésű jelzésűként nem hozható forgalomba. A szüret időpontját a hegyközségek hirdetmény útján teszik közzé.

A szőlő minimális cukortartalma és potenciális alkoholtartalma

A borkészítésre vonatkozó releváns korlátozás

A szőlő természetes cukortartalmának 17,5 °C-on fehérbor esetében minimum a 17 magyar mustfokot, töppedt szőlőből készült bor esetében minimum a 20 magyar mustfokot, míg pezsgő esetében minimum a 16 magyar mustfokot el kell érnie.

A szőlő minimális potenciális alkoholtartalmának 20 °C-on fehérbor esetében minimum a 10,6 % vol-ot, töppedt szőlőből készült bor esetében minimum a 12,83 % vol-ot, míg pezsgő esetében minimum a 9,87 % vol-ot el kell érnie.

b)   Maximális hozamok

bor és pezsgő

70 hl/ha

szőlőtermés

10 000 kg szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Soltvadkert településnek közigazgatási határain belüli szőlőtermőhelyi kataszter szerinti I. és II. osztályba tartozó területei.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Ezerjó – Kolmreifler

Ezerjó – Korponai

Ezerjó – Szadocsina

Ezerjó – Tausendachtgute

Ezerjó – Tausendgute

Ezerjó – Trummertraube

8.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Természeti tényezők (bor és pezsgő)

A lehatárolt termőterület a Duna-Tisza közén fekszik, a termőhely a környezetéből kiemelkedik. Ökológiai jellemzőit alapvetően az alföldi jelleg határozza meg. A tengerszint feletti magasság a területek többségén 110-120 méter közötti. A domborzat síkvidéki jellegű, a szintkülönbségek a 10-15 métert nem haladják meg.

A termőhelyen meszes lepelhomok talaj a jellemző, melynek altalaja eltemetett réti talaj, helyenként meszes löszfoltokkal. A homoktalajok sajátossága, hogy gyorsan melegednek, világos színük miatt a napsugárzást jobban visszaverik, ami segíti a szőlő érését is; a 75 %-ot meghaladó mértékű kvarctartalmuk miatt immunisak a filoxéra szempontjából. Az altalaj tápanyag-szolgáltató képessége az ásványianyag-tartalma következtében kedvezően hat a szőlő minőségének kialakulására.

A termőhely klimatikus viszonyait a kontinentális éghajlat határozza meg. Erre leginkább a forró nyarak és a hideg telek jellemzők. Az átlaghőmérséklet 10–11 °C körül mozog. A napfényes órák átlaga 2 100 óra/év. A csapadék átlagos évi mennyisége 500-550 mm, ami alapvetően kielégíti a szőlő igényeit, de éves eloszlása nem egyenletes. A Soltvadkerti-tó kedvezően befolyásolja a termőhely klímáját.

Emberi tényezők (bor)

A soltvadkerti szőlőtermesztés és borkészítés a XVIII. században alapozódott meg. A településre betelepültek kitartó munkával termékeny területté tették a napsütötte és szél hordta homokbuckákat. A szorgalom tehetséggel párosulva nemzedékről nemzedékre szállt, mely virágzó szőlő- és gyümölcskultúrát teremtett.

A helyi ökológiai adottságoknak, az alkalmazott fajtának és a szakemberek tudásának köszönhetően a soltvadkerti bortermelés dinamikusan fejlődik. A helyi lakosok és borászok a szőlőtermelés és a hagyományok ápolásán túl a soltvadkerti borok jó hírének öregbítését vallják szívügyüknek. A településen gazdálkodó családi borászatok lettek a termelés mozgatórugói. A szőlőtermesztés technológiájának kialakításánál a terméskorlátozás, valamint a szüretidőpont meghatározása meghatározó. A borok készítése a reduktív technológián alapul, amit a hordós érlelés kombinációval tovább növelnek.

Az Ezerjó egy magyar történelmi fehérbort adó szőlőfajta, amely a Kunsági borvidéken, Soltvadkert térségében vált meghatározó fajtává. Egyediségét és egyedülállóságát jellemzi, hogy terméséből bor, töppedt szőlőből készült bor és pezsgő is előállítható.

Az okszerű kapcsolat bemutatása és bizonyítása (bor)

| — | A termőhely jelentős hatással van a bor jellemzőire, ami az alábbiakban nyilvánul meg: |
| --- | --- |

—

A termőhely jelentős hatással van a bor jellemzőire, ami az alábbiakban nyilvánul meg:

| — | A talaj mésztartalma a szőlő savösszetételét kedvezően befolyásolja. |
| --- | --- |

—

A talaj mésztartalma a szőlő savösszetételét kedvezően befolyásolja.

| — | Az altalaj ásványossága a markáns jelleget kihangsúlyozza. |
| --- | --- |

—

Az altalaj ásványossága a markáns jelleget kihangsúlyozza.

| — | A vegetációs időszakban mért hőösszeg, valamint a napos órák kedvező hatása segíti a szőlő beérését, a cukortartalom alakulására kedvezően hat, ami harmonikus borokat eredményez a sav és az alkohol egyensúlya következtében. |
| --- | --- |

—

A vegetációs időszakban mért hőösszeg, valamint a napos órák kedvező hatása segíti a szőlő beérését, a cukortartalom alakulására kedvezően hat, ami harmonikus borokat eredményez a sav és az alkohol egyensúlya következtében.

| — | A Soltvadkerti-tó hőmérsékletkiegyenlítő hatása a kedvező páratartalom kialakításán túl szabályozza a talaj vízkészletét. A talajvíz szintje a felszínhez közeli, így a szőlőnövény gyökérzete részére jól felvehető. A napsütéses órák száma és a kedvező talajvíz-ellátottság elősegíti a szőlő egyenletes fejlődését, amely egyenletesen jó minőséget biztosít a szőlőtermesztésben. Ennek következtében az évjárathatás szerepe csökken, a szinte minden évben azonos minőségben leszüretelt szőlőből magas minőségű bor készíthető. |
| --- | --- |

—

A Soltvadkerti-tó hőmérsékletkiegyenlítő hatása a kedvező páratartalom kialakításán túl szabályozza a talaj vízkészletét. A talajvíz szintje a felszínhez közeli, így a szőlőnövény gyökérzete részére jól felvehető. A napsütéses órák száma és a kedvező talajvíz-ellátottság elősegíti a szőlő egyenletes fejlődését, amely egyenletesen jó minőséget biztosít a szőlőtermesztésben. Ennek következtében az évjárathatás szerepe csökken, a szinte minden évben azonos minőségben leszüretelt szőlőből magas minőségű bor készíthető.

| — | A szőlőtermesztés technológiája a terméskorlátozás, valamint a szüretidőpont meghatározása következtében a területre jellemző minőséget eredményez, melyet a helyi termelők a reduktív borkészítés és a hordós érlelés kombinációival tovább növelnek. Ez a tipikusság elsősorban a különleges savösszetételű és markáns savtartalmú, harmonikus, a fajtára jellemző selymes ízű borokat jelent. |
| --- | --- |

—

A szőlőtermesztés technológiája a terméskorlátozás, valamint a szüretidőpont meghatározása következtében a területre jellemző minőséget eredményez, melyet a helyi termelők a reduktív borkészítés és a hordós érlelés kombinációival tovább növelnek. Ez a tipikusság elsősorban a különleges savösszetételű és markáns savtartalmú, harmonikus, a fajtára jellemző selymes ízű borokat jelent.

| — | A természetes töppedés következtében a cukortartalom koncentrálódik, ami a borokban természetes maradék cukortartalmat eredményez, és a bornak telt, olajos textúrát ad. |
| --- | --- |

—

A természetes töppedés következtében a cukortartalom koncentrálódik, ami a borokban természetes maradék cukortartalmat eredményez, és a bornak telt, olajos textúrát ad.

Emberi tényezők (pezsgő)

A jellegzetes savösszetételű, markáns savtartalmú, diszkréten fajtajelleges és mérsékelt alkoholtartalmú Ezerjó szőlőfajta kiválóan alkalmas a pezsgősítésre. A 100 %-ban Ezerjó szőlőből készült bor pezsgősítésének technológiáját napjainkban dolgozták ki a helyi üzemekben. A termék egyedi jellegét az itt termesztett szőlő karaktere, a reduktív borkészítési technológia alkalmazása és a hagyományos, palackos erjesztés és érlelés biztosítja.

Az okszerű kapcsolat bemutatása és bizonyítása (pezsgő)

| — | Az ökológiai környezet – elsősorban a homoktalajok különleges viszonyainak köszönhetően – jelentős hatással van a pezsgő jellemzőire, ami az alábbiakban nyilvánul meg: |
| --- | --- |

—

Az ökológiai környezet – elsősorban a homoktalajok különleges viszonyainak köszönhetően – jelentős hatással van a pezsgő jellemzőire, ami az alábbiakban nyilvánul meg:

| — | A talaj mésztartalma következtében a pezsgő finom és határozott savösszetételű. |
| --- | --- |

—

A talaj mésztartalma következtében a pezsgő finom és határozott savösszetételű.

| — | A szőlő korai szüretelése következtében a pezsgő savai élénkek, ropogósak. |
| --- | --- |

—

A szőlő korai szüretelése következtében a pezsgő savai élénkek, ropogósak.

| — | Az altalaj ásványossága a markáns jelleget kihangsúlyozza. |
| --- | --- |

—

Az altalaj ásványossága a markáns jelleget kihangsúlyozza.

| — | A Soltvadkerti-tó hőmérsékletkiegyenlítő hatása a kedvező páratartalom kialakításán túl szabályozza a talaj vízkészletét. A talajvíz szintje a felszínhez közeli, így a szőlőnövény gyökérzete részére jól felvehető. A napsütéses órák száma és a kedvező talajvíz-ellátottság elősegíti a szőlő egyenletes fejlődését, amely egyenletesen jó minőséget biztosít a szőlőtermesztésben. Ennek következtében az évjárathatás szerepe csökken, a szinte minden évben azonos minőségben leszüretelt szőlőből magas minőségű pezsgő készíthető. |
| --- | --- |

—

A Soltvadkerti-tó hőmérsékletkiegyenlítő hatása a kedvező páratartalom kialakításán túl szabályozza a talaj vízkészletét. A talajvíz szintje a felszínhez közeli, így a szőlőnövény gyökérzete részére jól felvehető. A napsütéses órák száma és a kedvező talajvíz-ellátottság elősegíti a szőlő egyenletes fejlődését, amely egyenletesen jó minőséget biztosít a szőlőtermesztésben. Ennek következtében az évjárathatás szerepe csökken, a szinte minden évben azonos minőségben leszüretelt szőlőből magas minőségű pezsgő készíthető.

| — | A vegetációs időszakban mért hőösszeg, valamint a napos órák kedvező hatása segíti a szőlő beérését, ami a pezsgő gyümölcsös jellegét eredményezi. |
| --- | --- |

—

A vegetációs időszakban mért hőösszeg, valamint a napos órák kedvező hatása segíti a szőlő beérését, ami a pezsgő gyümölcsös jellegét eredményezi.

| — | A gyors, reduktív technológia szerinti feldolgozás a friss fajtaillatok megőrzése mellett az elegáns szín kialakítását is biztosítja. Emiatt a pezsgősítés során kialakuló autolízis íz diszkrét. |
| --- | --- |

—

A gyors, reduktív technológia szerinti feldolgozás a friss fajtaillatok megőrzése mellett az elegáns szín kialakítását is biztosítja. Emiatt a pezsgősítés során kialakuló autolízis íz diszkrét.

9.   További alapvető feltételek

Jelölési szabályok – Általános jelölési szabályok

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Kisebb földrajzi egység megjelöléseként feltüntethető dűlőnevek: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. A dűlő megjelölés csak abban az esetben alkalmazható, ha a bor 100 %-ban a dűlőből származó szőlőből készült.

A termékleíráshoz vezető link

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

---