# Eiropas Savienības C 190/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 190 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 8. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 190

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 8. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2020/C 190/01 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2020. gada 8. maijs) par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (CON/2020/14) | 1 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2020/C 190/01

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2020. gada 8. maijs) par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (CON/2020/14)

SURE

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 190/02 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. jūnijs | 3 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2020/C 190/03 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 4 |
| 2020/C 190/04 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 190/02

Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. jūnijs

3

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2020/C 190/03

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

4

2020/C 190/04

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

5

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 190/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 190/06 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 8 |
| 2020/C 190/07 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 30 |
| 2020/C 190/08 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 46 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 190/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Aegon

Popular Vida

1

6

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 190/06

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

8

2020/C 190/07

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

30

2020/C 190/08

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2020. gada 8. maijs)

par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Komisija 2020. gada 2. aprīlī pieņēma priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (turpmāk – “ierosinātā regula”) (1).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma 127. panta 4. punkta otro daļu, jo ierosinātā regula attiecas uz ECBS monetārajām funkcijām un operācijām saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk “ECBS Statūti”) IV nodaļu un jo īpaši ECBS Statūtu 17. pantu un 21.2. pantu, kuros noteikts, ka ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB) var tostarp atvērt kontus valsts iestādēm un darboties kā Eiropas Savienības iestāžu un centrālo valdību fiskālie aģenti.

ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

Saskaņā ar ierosināto regulu izveidotais instruments (“SURE instruments”) aizdevumu veidā (“SURE aizdevumi”) sniegs Eiropas Savienības finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kuras saskaras ar koronavīrusa izraisītās slimības (COVID-19) uzliesmojuma radītiem nopietniem ekonomikas traucējumiem vai šādu traucējumu nopietniem draudiem, lai finansētu saīsināta darbalaika shēmas un līdzīgus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt darbiniekus un pašnodarbinātos un tādējādi samazināt bezdarba gadījumu skaitu un ienākumu zudumu (2). Kopējais aizdevumu apjoms sasniegs 100 mljrd. euro. ECB jau atzinīgi novērtējusi Eiropadomes apstiprināto Eurogrupas vienošanos par trim drošības tīkliem darba ņēmējiem, uzņēmumiem un valstīm, t. i., SURE instrumentu, kopā ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma pandēmijas krīzes atbalstu un Eiropas garantiju fondu (3).

2.   Īpaši apsvērumi

Saskaņā ar ierosinātās regulas 10. panta 1. punktu Komisija noteiks nepieciešamos pasākumus aizdevumu pārvaldībai ECB. Saskaņā ar ierosinātās regulas 10. panta 2. punktu saņēmēja dalībvalsts savā NCB atvērs īpašu kontu saņemtās finansiālās palīdzības pārvaldībai. Tā arī pārskaitīs pamatsummu un aizdevuma procentus uz Savienības kontu ECB divdesmit TARGET2 darbadienas pirms attiecīgā maksājuma termiņa.

Kā norādīts iepriekš tekstā, saskaņā ar ECBS Statūtu 17. pantu un 21.2. pantu ECB un NCB var atvērt kontus un darboties kā Komisijas un dalībvalstu fiskālie aģenti. Pamatojoties uz to, ECB un NCB jau iepriekš veikušas uzdevumus, kas saistīti ar tādu aizdevumu administrēšanu, kuri izriet no ekonomikas korekciju programmām, piemēram, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) (4) un Savienības vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānisma (VTFPM), kas ļauj piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kuras saskaras ar kārtējo maksājumu bilances vai kapitāla aprites grūtībām vai šādu grūtību nopietniem draudiem (5). Lai nodrošinātu, ka ECBS operāciju organizēšana tiek regulēta kā ECBS iekšējs jautājums, tiek ierosināts norādīt, ka saņēmēja dalībvalsts saskaņā ar aizdevumiem veicamos maksājumus pirms attiecīgā termiņa pārskaita uz ECBS kontiem.

Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.

Frankfurtē pie Mainas, 2020. gada 8. maijā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 139 final.

1

(2)  Sk. ierosinātās regulas 1. panta 2. punktu.

2

(3)  Sk. preses konferences ievadrunu, Christine Lagarde, ECB prezidente, Luis de Guindos, ECB viceprezidents, Frankfurte pie Mainas, 2020. gada 30. aprīlis, pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Sk. 8. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas Finanšu stabilitātes mehānismu (OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.); Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2010/17 (2010. gada 14. oktobris) par Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma ietvaros veikto Savienības aizņemšanās un aizdošanas darbību pārvaldību (OV L 275, 20.10.2010., 10. lpp.).

4

(5)  Sk. 9. pantu Regulā (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.); Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2003/14 (2003. gada 7. novembris) par to aizņēmuma un aizdevuma operāciju administrēšanu, ko Eiropas Kopiena veic, īstenojot vidēja termiņa finanšu palīdzības sistēmu (OV L 297, 15.11.2003., 35. lpp.).

5

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 5. jūnijs

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1330 |
| JPY | Japānas jena | 123,77 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4564 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89448 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4250 |
| CHF | Šveices franks | 1,0866 |
| ISK | Islandes krona | 148,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,5403 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,589 |
| HUF | Ungārijas forints | 344,62 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4425 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8382 |
| TRY | Turcijas lira | 7,6747 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6227 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5237 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7809 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7392 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5775 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 365,57 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,0823 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0349 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5715 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 882,40 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8345 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,457 |
| RUB | Krievijas rublis | 77,8155 |
| THB | Taizemes bāts | 35,650 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,7329 |
| MXN | Meksikas peso | 24,6466 |
| INR | Indijas rūpija | 85,6300 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1330

JPY

Japānas jena

123,77

DKK

Dānijas krona

7,4564

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89448

SEK

Zviedrijas krona

10,4250

CHF

Šveices franks

1,0866

ISK

Islandes krona

148,90

NOK

Norvēģijas krona

10,5403

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,589

HUF

Ungārijas forints

344,62

PLN

Polijas zlots

4,4425

RON

Rumānijas leja

4,8382

TRY

Turcijas lira

7,6747

AUD

Austrālijas dolārs

1,6227

CAD

Kanādas dolārs

1,5237

HKD

Hongkongas dolārs

8,7809

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7392

SGD

Singapūras dolārs

1,5775

KRW

Dienvidkorejas vona

1 365,57

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,0823

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0349

HRK

Horvātijas kuna

7,5715

IDR

Indonēzijas rūpija

15 882,40

MYR

Malaizijas ringits

4,8345

PHP

Filipīnu peso

56,457

RUB

Krievijas rublis

77,8155

THB

Taizemes bāts

35,650

BRL

Brazīlijas reāls

5,7329

MXN

Meksikas peso

24,6466

INR

Indijas rūpija

85,6300

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/4

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2020/C 190/03)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 15.5.2020. |
| --- | --- |
| Ilgums | 15.5.2020.–31.12.2020. |
| Dalībvalsts | Portugāle (nerūpnieciskās zvejas kuģi) |
| Krājums vai krājumu grupa | BFT/AVARCH |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi |
| Zvejas kuģu tips | --- |
| Atsauces numurs | 06/TQ123 |

Aizlieguma datums un laiks

15.5.2020.

Ilgums

15.5.2020.–31.12.2020.

Dalībvalsts

Portugāle (nerūpnieciskās zvejas kuģi)

Krājums vai krājumu grupa

BFT/AVARCH

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi

Zvejas kuģu tips

---

Atsauces numurs

06/TQ123

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/5

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2020/C 190/04)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 11.5.2020. |
| --- | --- |
| Ilgums | 11.5.2020.–31.12.2020. |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums vai krājumu grupa | ANF/8C3411 |
| Suga | Makšķerniekzivju dzimtas (Lophiidae) zivis |
| Zona | 8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā |
| Zvejas kuģu tips | --- |
| Atsauces numurs | 05/TQ123 |

Aizlieguma datums un laiks

11.5.2020.

Ilgums

11.5.2020.–31.12.2020.

Dalībvalsts

Francija

Krājums vai krājumu grupa

ANF/8C3411

Suga

Makšķerniekzivju dzimtas (Lophiidae) zivis

Zona

8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

Zvejas kuģu tips

---

Atsauces numurs

05/TQ123

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 190/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Banco Santander, S.A. (“Banco Santander”, Spānija), |
| --- | --- |

—

Banco Santander, S.A. (“Banco Santander”, Spānija),

| — | Aegon N.V. (“Aegon”, Nīderlande), |
| --- | --- |

—

Aegon N.V. (“Aegon”, Nīderlande),

| — | Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. (“Popular Vida”, Spānija), ko kontrolē uzņēmums Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. (“Popular Vida”, Spānija), ko kontrolē uzņēmums Banco Santander.

Uzņēmums Aegon Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Popular Vida.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Banco Santander ir banka Spānijā un starptautiskas banku un finanšu uzņēmumu grupas mātesuzņēmums, kas galvenokārt darbojas Eiropas valstīs, Latīņamerikā un Amerikas Savienotajās Valstīs / Puertoriko, |
| --- | --- |

—

Banco Santander ir banka Spānijā un starptautiskas banku un finanšu uzņēmumu grupas mātesuzņēmums, kas galvenokārt darbojas Eiropas valstīs, Latīņamerikā un Amerikas Savienotajās Valstīs / Puertoriko,

| — | Aegon ir Amsterdamas un Ņujorkas biržās kotētu apdrošināšanas sabiedrību grupas mātesuzņēmums, kas darbojas visā pasaulē, galvenokārt Amerikas Savienotajās Valstīs, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- |

—

Aegon ir Amsterdamas un Ņujorkas biržās kotētu apdrošināšanas sabiedrību grupas mātesuzņēmums, kas darbojas visā pasaulē, galvenokārt Amerikas Savienotajās Valstīs, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē,

| — | Popular Vida ir uzņēmums, kas darbojas dzīvības apdrošināšanas tirgū Spānijā. Tā galvenais izplatīšanas kanāls ir bankas Banco Santander komerciālais tīkls. |
| --- | --- |

—

Popular Vida ir uzņēmums, kas darbojas dzīvības apdrošināšanas tirgū Spānijā. Tā galvenais izplatīšanas kanāls ir bankas Banco Santander komerciālais tīkls.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9849 – Banco Santander / Aegon / Popular Vida

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/8

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 190/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Kunság/Kunsági”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1332-AM02

Paziņojuma datums: 9.4.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   
  Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás pašvaldību iekļaušana noteiktajā apgabalā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | IV. Noteiktais apgabals |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

IV. Noteiktais apgabals

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| c) | Noteiktajā apgabalā tika iekļauti Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás pašvaldību apgabali, kas atbilstīgi vīna ražošanas reģionu vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali. Vīndārzu kadastrā iekļauto apgabalu raksturīgās iezīmes atbilst ACVN “Kunság/Kunsági” noteiktajam apgabalam. Vīnkopība ir viens no vietējo iedzīvotāju tradicionālajiem saimnieciskās darbības veidiem. Vīna reģiona klasifikācija un iespēja ražot vīnus ar ACVN “Kunság/Kunsági” nodrošina ievērojamas nodarbinātības iespējas un ienākumus šīm pašvaldībām un būtiski veicina vietējā tūrisma attīstību. |
| --- | --- |

c)

Noteiktajā apgabalā tika iekļauti Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora un Újszilvás pašvaldību apgabali, kas atbilstīgi vīna ražošanas reģionu vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali. Vīndārzu kadastrā iekļauto apgabalu raksturīgās iezīmes atbilst ACVN “Kunság/Kunsági” noteiktajam apgabalam. Vīnkopība ir viens no vietējo iedzīvotāju tradicionālajiem saimnieciskās darbības veidiem. Vīna reģiona klasifikācija un iespēja ražot vīnus ar ACVN “Kunság/Kunsági” nodrošina ievērojamas nodarbinātības iespējas un ienākumus šīm pašvaldībām un būtiski veicina vietējā tūrisma attīstību.

2.   Šķirnes ‘Mátrai muskotály’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās šķirnes

| — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| — | Papildu nosacījumi – citas ierobežotās norādes |
| --- | --- |

—

Papildu nosacījumi – citas ierobežotās norādes

| c) | ‘Mátrai muskotály’ ir Ungārijā audzēta balto vīnogu šķirne. Šo šķirni radīja Pál Kozma un László Sz. Nagy, krustojot šķirnes ‘Arany sárfehér’ (‘Izsáki’) un ‘Ottonel muskotály’. Šo šķirni audzē Kunság vīna reģiona vīndārzos 5,9929 ha platībā. Lauku attīstības ministra 2014. gada 30. aprīļa Dekrēta Nr. 56/2014 par vīna ražošanai piemērotu vīnogu šķirņu klasifikāciju 1. pielikumā šī šķirne iekļauta atļauto šķirņu sarakstā, savukārt lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2009. gada 29. septembra Dekrēta Nr. 127/2009 par vīnogulāju un vīna informācijas sniegšanu, izcelsmes sertifikātu izdošanu un vīna produktu ražošanu, laišanu tirgū un marķēšanu 15. pielikumā šī šķirne iekļauta ar tradicionālo norādi “muskotály” [muskatvīns]. Atļautas šķirnes iekļaušana sarakstā neietekmē saikni starp ražošanas apgabalu un produktu, jo ACVN “Kunság/Kunsági” produkta specifikācijā ir norādītas šķirnes, kas audzēšanas lietderīguma ziņā ir identiskas šķirnei ‘Mátrai muskotály’. |
| --- | --- |

c)

‘Mátrai muskotály’ ir Ungārijā audzēta balto vīnogu šķirne. Šo šķirni radīja Pál Kozma un László Sz. Nagy, krustojot šķirnes ‘Arany sárfehér’ (‘Izsáki’) un ‘Ottonel muskotály’. Šo šķirni audzē Kunság vīna reģiona vīndārzos 5,9929 ha platībā. Lauku attīstības ministra 2014. gada 30. aprīļa Dekrēta Nr. 56/2014 par vīna ražošanai piemērotu vīnogu šķirņu klasifikāciju 1. pielikumā šī šķirne iekļauta atļauto šķirņu sarakstā, savukārt lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2009. gada 29. septembra Dekrēta Nr. 127/2009 par vīnogulāju un vīna informācijas sniegšanu, izcelsmes sertifikātu izdošanu un vīna produktu ražošanu, laišanu tirgū un marķēšanu 15. pielikumā šī šķirne iekļauta ar tradicionālo norādi “muskotály” [muskatvīns]. Atļautas šķirnes iekļaušana sarakstā neietekmē saikni starp ražošanas apgabalu un produktu, jo ACVN “Kunság/Kunsági” produkta specifikācijā ir norādītas šķirnes, kas audzēšanas lietderīguma ziņā ir identiskas šķirnei ‘Mátrai muskotály’.

3.   Šķirņu ‘Bíbor kadarka’ un ‘Kármin’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās šķirnes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| c) | Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Bíbor kadarka’ un ‘Kármin’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 21 ha platībā. Tās tiek izmantotas kā teinturier šķirnes, kas uzlabo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu sarkanvīnu kvalitāti. |
| --- | --- |

c)

Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Bíbor kadarka’ un ‘Kármin’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 21 ha platībā. Tās tiek izmantotas kā teinturier šķirnes, kas uzlabo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu sarkanvīnu kvalitāti.

4.   Šķirņu ‘Blauburger’, ‘Syrah’ un ‘Turán’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās šķirnes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| c) | Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Blauburger’, ‘Syrah’ un ‘Turán’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 34 ha platībā. Šo šķirņu vīnogas var izmantot atsevišķi vai kā cuvée komponentus. Atļaujot izmantot šīs šķirnes ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražošanā, tiek uzlabota no tām izgatavoto vīnu tirgspēja. |
| --- | --- |

c)

Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Blauburger’, ‘Syrah’ un ‘Turán’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 34 ha platībā. Šo šķirņu vīnogas var izmantot atsevišķi vai kā cuvée komponentus. Atļaujot izmantot šīs šķirnes ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražošanā, tiek uzlabota no tām izgatavoto vīnu tirgspēja.

5.   Šķirņu ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ un ‘Zengő’ iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās šķirnes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

| c) | Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ un ‘Zengő’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 35 ha platībā. ACVN “Kunság/Kunsági” izmantošana uzlabo šo vīnu tirgspēju. |
| --- | --- |

c)

Izmantojot vīnogu šķirnes ‘Furmint’, ‘Gyöngyrizling’, ‘Leányka’ un ‘Zengő’, var iegūt augstas kvalitātes vīnu. Vīna reģiona ražotāji audzē šīs šķirnes vīndārzos 35 ha platībā. ACVN “Kunság/Kunsági” izmantošana uzlabo šo vīnu tirgspēju.

6.   Grozījumi vispārējos noteikumos par norādēm

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Papildu nosacījumi – noteikumi par norādēm |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Papildu nosacījumi – noteikumi par norādēm

| c) | Mēs uzskatām, ka šķirnes nosaukumam ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu marķējumā jābūt izceltam un skaidri salasāmam un tas nevar būt nesalasāms vai pārmērīgi sarežģīt marķējumu. |
| --- | --- |

c)

Mēs uzskatām, ka šķirnes nosaukumam ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu marķējumā jābūt izceltam un skaidri salasāmam un tas nevar būt nesalasāms vai pārmērīgi sarežģīt marķējumu.

7.   Atbilstības produkta specifikācijai pārbaude

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | X. Vīndaru kopienas uzdevumu veikšanas procedūra |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

X. Vīndaru kopienas uzdevumu veikšanas procedūra

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | šis grozījums vienoto dokumentu neskar. |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

šis grozījums vienoto dokumentu neskar.

| c) | Vīndaru kopienas maģistrāts ir atbildīgs par pārbaužu veikšanu attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijai un ir pilnvarots veikt šādas pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

Vīndaru kopienas maģistrāts ir atbildīgs par pārbaužu veikšanu attiecībā uz atbilstību produkta specifikācijai un ir pilnvarots veikt šādas pārbaudes.

8.   Atļautā maksimālā gaistošā skābuma robežvērtības izmaiņas

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | II. Vīnu apraksts |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

II. Vīnu apraksts

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes

| c) | II/1.A tabula: analītiskās prasības – maksimālā gaistošā skābuma robežvērtība tiek mainīta uz 2 g/l vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, kas ražoti no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, kas ražoti no žuvušām vīnogām, baltajam ledus vīnam un sarkanajam ledus vīnam. |
| --- | --- |

c)

II/1.A tabula: analītiskās prasības – maksimālā gaistošā skābuma robežvērtība tiek mainīta uz 2 g/l vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, kas ražoti no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem, kas ražoti no žuvušām vīnogām, baltajam ledus vīnam un sarkanajam ledus vīnam.

9.   Prasības nogatavināt koka mucās svītrošana

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | II. Vīnu apraksts |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

II. Vīnu apraksts

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes

| c) | Obligāto vīndarības metožu tabulā attiecībā uz vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem un izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem tiek svītrota prasība vīnu 3 mēnešus izturēt koka mucās. Prasība par oksidatīvu apstrādi ir pretrunā vīndarības praksei. Prasība nav pamatota, jo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražotāji parasti izmanto reducējošo metodi. |
| --- | --- |

c)

Obligāto vīndarības metožu tabulā attiecībā uz vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīniem, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem un izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīniem tiek svītrota prasība vīnu 3 mēnešus izturēt koka mucās. Prasība par oksidatīvu apstrādi ir pretrunā vīndarības praksei. Prasība nav pamatota, jo ar ACVN “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīnu ražotāji parasti izmanto reducējošo metodi.

10.   Noteikumi par vīna pārvešanu

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Papildu nosacījumi – noteikumi par vīna pārvešanu |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Papildu nosacījumi – noteikumi par vīna pārvešanu

| c) | Vīna reģions nespēj veikt pārbaudes, kas prasītas saskaņā ar šo punktu. Prasības svītrošana samazina visu iesaistīto pušu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

c)

Vīna reģions nespēj veikt pārbaudes, kas prasītas saskaņā ar šo punktu. Prasības svītrošana samazina visu iesaistīto pušu administratīvo slogu.

11.   Grozījumi noteikumos par iepakojumu

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Papildu nosacījumi – noteikumi par iepakojumu |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Papildu nosacījumi – noteikumi par iepakojumu

| c) | Tiek svītrots 3. punkta a), b) un d) apakšpunkts. Prasības svītrošana uzlabo visu iesaistīto pušu tirgspēju, vienlaikus samazinot administratīvo slogu. |
| --- | --- |

c)

Tiek svītrots 3. punkta a), b) un d) apakšpunkts. Prasības svītrošana uzlabo visu iesaistīto pušu tirgspēju, vienlaikus samazinot administratīvo slogu.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Kunság

Kunsági

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 4. | Dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

4.

Dzirkstošais vīns

| 9. | Gāzēts pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

9.

Gāzēts pusdzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir gaiši zaļgana, gaišāka vai tumšāka salmdzeltena; nereti vīni ir izturēti ar zemu spirta tilpumkoncentrāciju; vīniem ir svaiga garša ar vasaras augļu un reizēm citrusaugļu niansēm. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 16,67 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

16,67

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns

Vīnu krāsa ir gaišsārta, sārta vai gaiši violeta; tiem ir maigs un dzīvīgs skābums, augļaina garša un aromāts. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”

Vienšķirnes vīniem piemīt aromāts un garša, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; kupāžas vīnu aromāts un garša ir atkarīgi no izmantoto šķirņu attiecīgajām proporcijām. Vīniem piemīt noapaļots skābums, tiem ir mērens tanīnu saturs un pilnīga garša. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 miliekvivalenti uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

3,5 miliekvivalenti uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir rubīnsarkanā vai tumšākā rubīnsarkanā krāsā; tiem ir intensīvs augļu un garšvielu aromāts un jauna vīna garša ar mērenu tanīnu saturu, patīkamu skābumu un spirta tilpumkoncentrāciju. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir zeltaina, tiem ir neviendabīgs aromāts un izteikta, eļļaina konsistence, kā arī vīniem piemīt nianses, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs. Vīniem ir patīkams skābenums un spirta tilpumkoncentrācija un bieži vien atlikumcukuru saturs.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā, tiem ir neviendabīgs aromāts un izteikta, eļļaina konsistence, kā arī vīniem piemīt nianses, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs. Vīniem ir patīkams skābenums un spirta tilpumkoncentrācija un bieži vien atlikumcukuru saturs.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīni ir zaļgandzeltenā krāsā, tiem piemīt aromāts un garša, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem ir dzīvīgs skābums, tie ir vidēji pilnmiesīgi ar vidēju spirta tilpumkoncentrāciju. Vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns

Vīnu krāsa ir gaišsārta, sārta vai gaiši violeta; tiem ir maigs un dzīvīgs skābums un izteikti augļains aromāts. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir tumši rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā, tiem ir augļains un reizēm garšvielu aromāts, un tie ir vidēji pilnmiesīgi; vīniem ir maigs raksturs ar niansēm, ko nodrošina izturēšana koka mucās un pudelēs, un mērens tanīnu saturs. Atkarībā no cukuru satura vīni var būt sausi, pussausi, pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns

Vīnu krāsa ir zeltaina, tiem ir neviendabīgs aromāts, augsts dabiskais cukuru saturs un izteikta, eļļaina konsistence; vīnu garša un aromāts ir neviendabīgs, ar medus, gatavu vai žāvētu augļu un dažos gadījumos botrytis niansēm; šie vīni parasti ir pussaldi vai saldi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns

Vīni ir tumši rubīnsarkanā vai tumšsarkanā krāsā. Šie sarkanvīni ir intensīvi un pilnmiesīgi, un tiem piemīt aromāts, kas raksturīgs gataviem vai žāvētiem augļiem un/vai garšvielām, un to garšai raksturīgas nianses, kas rodas, izturot vīnu koka mucās vai pudelēs. Vīniem ir mērens tanīnu saturs un bieži vien atlikumcukuru saturs.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – baltais ledus vīns

Izturēts vīns ir zeltainā krāsā, tam ir bagātīgs un neviendabīgs aromāts, dzīvīgs skābums un ļoti augsts cukuru saturs; tam ir koncentrēta un medaini salda garša.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Vīns – sarkanais ledus vīns

Vīni ir bronzas sarkanā krāsā ar bagātīgu un neviendabīgu aromātu; vīnos ir ļoti augsts cukuru saturs, un garša ir koncentrēta un medaini salda, ar mērenu tanīnu saturu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –3,5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 33,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –3,5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

33,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – baltvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – sārtvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Dzirkstošais vīns – sarkanvīns

Dzirkstošo vīnu krāsu nosaka izmantotā vīnogu šķirne; to aromāts un garša ir neitrāli vai raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei; vīniem piemīt harmonisks skābums, un tie ir viegli un gaisīgi, ar ilgstošu dzirkstīšanu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – baltvīns

Pusdzirkstošie vīni ir gaišzaļganā krāsā un dzeltenā līdz salmdzeltenā krāsā, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābenums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – sārtvīns

Pusdzirkstošie vīni ir krāsu gammā no gaišsārtas līdz sārtai, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Gāzēts pusdzirkstošais vīns – sarkanvīns

Pusdzirkstošie vīni ir gaiši violetā krāsā, tiem ir salīdzinoši zema spirta tilpumkoncentrācija un noturīgs skābenums, un tie ir viegli dzirkstoši. Vīni var būt sausi, pussaldi vai saldi. Šie vīni ir dzīvīgi un svaigi ar svaigu vīnogu aromātu un garšu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Obligātās vīndarības metodes – vīns (1)

Īpašās vīndarības metodes:

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni:

| — | vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | misa ir jāattīra, |
| --- | --- |

—

misa ir jāattīra,

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

| — | vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām, |
| --- | --- |

—

vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni:

| — | vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | misa ir jāattīra, |
| --- | --- |

—

misa ir jāattīra,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

| — | vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām, |
| --- | --- |

—

vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni:

| — | vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | misa ir jāattīra, |
| --- | --- |

—

misa ir jāattīra,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

Obligātās vīndarības metodes – vīns (2)

Īpašās vīndarības metodes:

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni:

| — | vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | misa ir jāattīra, |
| --- | --- |

—

misa ir jāattīra,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni:

| — | vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām, |
| --- | --- |

—

vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns:

| — | vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc, |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā tajā pašā dienā, kad tās novāc,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | misa ir jāattīra, |
| --- | --- |

—

misa ir jāattīra,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns:

| — | vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām, |
| --- | --- |

—

vīnogu mīkstums jāfermentē kopā ar mizām,

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām, |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām,

| — | vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas, |
| --- | --- |

—

vīnu var pildīt pudelēs ne agrāk kā 1. martā nākamajā gadā pēc ražas novākšanas,

| — | vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs, |
| --- | --- |

—

vīnu pirms laišanas tirgū 3 mēnešus iztur pudelēs,

baltais ledus vīns un sarkanais ledus vīns:

| — | vīnogas novāc ar rokām, kad temperatūra ir zemāka par -7 °C, |
| --- | --- |

—

vīnogas novāc ar rokām, kad temperatūra ir zemāka par -7 °C,

| — | vīnogas presē sasalušas, |
| --- | --- |

—

vīnogas presē sasalušas,

| — | fermentāciju veic, līdz ir sasniegts nepieciešamais cukuru saturs, |
| --- | --- |

—

fermentāciju veic, līdz ir sasniegts nepieciešamais cukuru saturs,

| — | vīnu vismaz 6 mēnešu iztur pudelēs. |
| --- | --- |

—

vīnu vismaz 6 mēnešu iztur pudelēs.

Neatļautās vīndarības metodes – vīns

Īpašās vīndarības metodes:

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīni, izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražoti vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīni, no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražoti vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīni, baltais ledus vīns, sarkanais ledus vīns:

| — | vīnogu misas bagātināšana, |
| --- | --- |

—

vīnogu misas bagātināšana,

| — | vīna saldināšana. |
| --- | --- |

—

vīna saldināšana.

Noteikumi par vīnogulāju audzēšanu – audzēšanas metode un stādījumu biezība

Audzēšanas prakse

Esošie vīna dārzi, kuri stādīti līdz 2011. gada 31. decembrim, – vīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” var ražot no šādos dārzos audzētām vīnogām, ja vīndārzā turpina veikt darbību, neatkarīgi no vīnogulāju vainagu veidošanas metodes vai stādījumu biezības.

Vīndārzi, kuri izveidoti pēc 2011. gada 31. decembra, – produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” var ražot tikai no vīnogām, kuras iegūtas vīndārzos, kas stādīti, izmantojot šādas vīnogulāju vainagu veidošanas metodes:

| — | tradicionālais vainags, |
| --- | --- |

—

tradicionālais vainags,

| — | lietussarga formā, |
| --- | --- |

—

lietussarga formā,

| — | Moser metode, |
| --- | --- |

—

Moser metode,

| — | vienkāršā špalera, |
| --- | --- |

—

vienkāršā špalera,

| — | Sylvoz metode. |
| --- | --- |

—

Sylvoz metode.

Vīndārzos, kuri veidoti pēc 2012. gada 1. janvāra, stādījumu biezība ir vismaz 3 300 vīnogulāji uz hektāru. Nosakot attālumu starp rindām un vīnogulājiem, var izmantot ne tikai metodi, kas paredz vienādu attālumu starp rindām un vīnogulājiem, bet arī stādīšanu divās rindās un/vai pa diviem vīnogulājiem. Attālums starp rindām ir vismaz 1,00 m un ne vairāk kā 3,60 m, savukārt attālums starp vīnogulājiem ir vismaz 0,60 m un ne vairāk kā 1,20 m. Ja vīnogulājus stāda pa divi, noteicošais faktors ir vidējais attālums starp vīnogulājiem.

Nosakot pumpuru daudzumu, dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniegt 16 pumpurus uz 1 m2 neatkarīgi no audzēšanas metodes. Galīgo ražu, kas nepieciešama ražošanas mērķu sasniegšanai, regulē, pēc nepieciešamības veicot ķekaru retināšanu veģetācijas periodā.

Ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági” apzīmētu vīna produktu ražošanai var izmantot tikai vīnogas, kas iegūtas vīndārzos ar vīnogulāju zuduma rādītāju, kas nepārsniedz 10 %.

Noteikumi par vīnogulāju audzēšanu – ražas novākšanas laiks un metode un vīnogu kvalitāte

Audzēšanas prakse

Datumu, kurā sākas ražas novākšana, katru gadu nosaka kompetentās vīndaru kopienas padome, turklāt to nosaka, pamatojoties uz pārbaudes ražām, ko ievāc katru nedēļu, sākot no 1. augusta.

Produktam, kas ražots no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas noteiktā datuma, nevar izsniegt izcelsmes sertifikātu kategorijā ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Kunság/Kunsági”, kā arī šādu produktu nevar laist tirgū ar ACVN “Kunság/Kunsági”. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā.

Vīna produktu ražošanā jāievēro noteiktais minimālais cukuru saturs un potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās atbilstīgi tālāk sniegtajiem rādītājiem, ievērojot spēkā esošos Ungārijas un Eiropas Savienības tiesību aktus.

Parasti tiek atļauta gan vīnogu novākšana ar rokām, gan arī mehāniska vīnogu novākšana, taču šādus vīnu tipus var ražot tikai no vīnogām, kas novāktas ar rokām:

| — | vēlīnās ražas vīns, |
| --- | --- |

—

vēlīnās ražas vīns,

| — | izraudzītas ražas vīns, |
| --- | --- |

—

izraudzītas ražas vīns,

| — | no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vīns, |
| --- | --- |

—

no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots vīns,

| — | ledus vīns. |
| --- | --- |

—

ledus vīns.

Dabiskais minimālais cukuru saturs un minimālā potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās

Audzēšanas prakse

Vīna veids/kategorija – minimālais dabiskais cukuru saturs vīnogās, kas izteikts ungāru misas stiprumā (Magyar mustfok – MM°, 17,5 °C)

Vīni – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, kā arī vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns: 14,82

Vīns – vēlīnās ražas baltvīns un sarkanvīns: 19,00

Vīns – izraudzītas ražas baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns: 19,00

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots baltvīns un sarkanvīns: 20,00

Vīns – baltais un sarkanais ledus vīns: 16,66–25,00

Dzirkstošais vīns: 14,82

Gāzēts pusdzirkstošais vīns: 14,82

Minimālā potenciālā spirta tilpumkoncentrācija vīnogās (tilp. %, 20 °C)

Vīni – vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, kā arī vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns: 9,0

Vīns – vēlīnās ražas baltvīns un sarkanvīns: 12,08

Vīns – izraudzītas ražas baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns: 12,08

Vīns – no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām ražots baltvīns un sarkanvīns: 12,83

Vīns – baltais un sarkanais ledus vīns: 16,66

Dzirkstošais vīns: 9,0

Gāzēts pusdzirkstošais vīns: 9,0

b)   Maksimālās ražas

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

100 hl no hektāra;

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sārtvīns, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) “Siller”, vienšķirnes un jauktu šķirņu (cuvée) sarkanvīns, dzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

gāzēts pusdzirkstošais vīns:

14 300 kg vīnogu no hektāra;

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns:

70 hl no hektāra;

vēlīnās ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns:

10 000 kg vīnogu no hektāra;

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns:

70 hl no hektāra;

izraudzītas ražas vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns:

10 000 kg vīnogu no hektāra;

vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns, kas ražots no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, baltais un sarkanais ledus vīns:

42 hl no hektāra;

vienšķirnes vai jauktu šķirņu (cuvée) baltvīns un sarkanvīns, kas ražots no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, baltais un sarkanais ledus vīns:

6 000 kg vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabali, kas atbilstīgi vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu pašvaldību administratīvajā teritorijā: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás un Zsana.

7.   Galvenās vīnogu šķirnes

‘Chasselas’ – ‘Weisser gutedel’

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’

‘Syrah’ – ‘Serine noir’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’

‘Kadarka’ – ‘Jenei fekete’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hamburg’

‘Pozsonyi fehér’ – ‘Czétényi fehér’

‘Kékoportó’ – ‘Portugizer’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka crvena’

‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’

‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’

‘Furmint’ – ‘Zapfner’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Furmint’ – ‘Posipel’

‘Furmint” – ‘Som’

‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’

‘Tramini’ – ‘Roter traminer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’

‘Nektár’

‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’

‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’

‘Furmint’ – ‘Furmint bianco’

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

‘Pinot noir’ – ‘Pignula’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’

‘Zenit’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Kadarka’ – ‘Negru moale’

‘Ezerfürtű’

‘Chasselas’ – ‘Chrupka belia’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’

‘Turán’

‘Kékoportó’ – ‘Portugais bleu’

‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka negra’

‘Hárslevelű’ – ‘Lipovina’

‘Chasselas’ – ‘Fendant blanc’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’

‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Saszla belaja’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

‘Arany sárfehér’ – ‘Huszár szőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’

‘Chasselas’ – ‘Fehér gyöngyszőlő’

‘Furmint’ – ‘Szigeti’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’

‘Kövidinka’ – ‘Steinschiller’

‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’

‘Gyöngyrizling’

‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Arany sárfehér’ – ‘Izsáki sárfehér’

‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Kármin’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’

‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’

‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muszkat gamburgszkij’

‘Hárslevelű’ – ‘Garszleveljü’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’

‘Kékoportó’ – ‘Portugalske modré’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas doré’

‘Királyleányka’ – ‘Little princess’

‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Arany sárfehér’ – ‘Fehér dinka’

‘Hárslevelű’ – ‘Feuilles de tilleul’

‘Bíbor kadarka’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Muscat de hambourg’

‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Leányka” – ‘Feteasca alba’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka rossa’

‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’

‘Kövidinka’ – ‘A ruzsica’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’

‘Syrah’ – ‘Shiraz’

‘Zengő’

‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Miszket hamburgszki’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Fehér fábiánszőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’

‘Cserszegi fűszeres’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas dorato’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’

‘Kékoportó’ – ‘Blauer portugieser’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’

‘Hárslevelű’ – ‘Lindeblättrige’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Hamburgi muskotály’ – ‘Moscato d’Amburgo’

‘Kövidinka’ – ‘A dinka mala’

‘Karát’

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’

‘Arany sárfehér’ – ‘Német dinka’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’

‘Kadarka’ – ‘Fekete budai’

‘Pozsonyi fehér’ – ‘Czétényi’

‘Kövidinka’ – ‘A kamena dinka’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’

‘Mátrai muskotály’

‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’

‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas blanc’

‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’

‘Generosa’

‘Furmint’ – ‘Moslavac bijeli’

‘Furmint’ – ‘Mosler’

‘Blauburger’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’

‘Syrah’ – ‘Sirac’

‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer zweigeltrebe’

‘Jubileum 75’

‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’

‘Arany sárfehér’ – ‘Izsáki’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’

‘Kékoportó’ – ‘Modry portugal’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Visas kategorijas – noteiktā apgabala apraksts

a)   Dabas un kultūras faktori

Noteiktais ražošanas apgabals atrodas Ungārijas centrālajā daļā. Tā lielākā daļa atrodas Ungārijas līdzenumā un robežojas ar upēm Donavu un Tisu – teritorijā starp tām, kā arī Tiszazug reģionā. Apgabals robežojas ar vairākiem ražošanas apgabaliem Kaspelas (Csepel) salā uz ziemeļrietumiem un Gedellē (Gödöllő) kalnu apgabaliem uz ziemeļiem.

Ražošanas apgabala vides apstākļus nosaka galvenokārt tā atrašanās zemienes ieplakā – ražošanas apgabals atrodas mazāk nekā 150 m zem jūras līmeņa. Reljefs ir līdzens, un augstuma atšķirības nepārsniedz 10–20 m.

Lielākajā daļā Kunság vīna reģiona ražošanas apgabalu ir kaļķainas smilts augsnes (trūdzeme un plūstošā smilts), kā arī brūnā meža augsne, melnzeme, purvainu pļavu un aluviāla pļavu augsne. Smilts augsnes parasti ātri sasilst, to gaišā krāsa labāk atstaro saulesgaismu (tas palīdz vīnogām nogatavoties), un šādas augsnes to kvarca satura dēļ, kas pārsniedz 75 %, ir imūnas pret filokseru. Taču, no otras puses, šādām augsnēm ir salīdzinoši zema barības vielu nodrošināšanas un ūdens saglabāšanas spēja un minerālu saturs.

Ražošanas apgabala klimatiskos apstākļus pārsvarā nosaka Ungārijā dominējošais kontinentālais klimats, ko galvenokārt raksturo karstas vasaras un aukstas ziemas.

Vidējā temperatūra ir aptuveni 10–11 °C. Veģetācijas periodā, proti, jūlijā un augustā, bieža parādība ir karstuma viļņi. Vidējais saulesgaismas stundu skaits ir vairāk nekā 2000 stundu gadā.

Vidējais gada nokrišņu daudzums ir 450–500 mm, kas lielā mērā atbilst vīnogulāju vajadzībām, taču nokrišņu sadalījums gada laikā ir nevienmērīgs.

b)   Cilvēkfaktori

Tā kā ražošanas apgabals aptver lielu ģeogrāfisko platību, to raksturo bagātīgas vīnogulāju audzēšanas un vīna darīšanas tradīcijas. Pirmās rakstiskās liecības par vīndārziem šajā reģionā sniegtas 1075. gadā. Viduslaikos vīnu ražoja galvenokārt, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības. Pēc turku okupācijas vīnogulājus noteiktajā apgabalā stādīja galvenokārt, lai atjaunotu pamestās smilšainās teritorijas un ierobežotu plūstošo smilšu kustību. Filokseras epidēmija 1875. gadā vīndārzus gandrīz neskāra, un tādēļ būtiski palielinājās to nozīme. Tehnoloģiju attīstība 19. gadsimta beigās būtisku uzlaboja reģiona vīnu kvalitāti. No 20. gadsimta sākuma ražošanas apgabalu vīni kļuva plaši zināmi, un būtiski palielinājās to noieta tirgus. Pateicoties šīm norisēm, vīndārzu platība palielinājās vairākas reizes.

Pastāvīgā tehnoloģiju attīstība nodrošina iespēju izmantot reducējošo metodi un ražot baltvīnus un sārtvīnus, kas mūsdienās ir ļoti populāri, kā arī svaigus sarkanvīnus, kuros jūtama vīnogu radītā augļainā garša.

Vīna reģiona devīze A Kunsági Bor a Mindennapok Bora [Kunság vīni ir vīni katrai dienai] ir aizsargāta kopš 2000. gada.

Noteiktā apgabala ražotāji izvēlas šķirņu struktūras, kas atbilst ekoloģisko apstākļu piedāvātajam potenciālam, apzināti attīsta tradicionālo šķirņu un jaunu šķirņu īpatsvaru, kā arī izmanto vīnkopības un vīndarības metodes, kas atbilst tirgus apstākļiem.

Vīns

2.   Vīnu apraksts

Vīni nogatavinās ātri, un tiem ir mērens skābju saturs un maigs raksturs. Baltvīnam un sārtvīnam ir intensīvs aromāts un bagātīga garša. Reģiona sarkanvīni parasti ir augļaini un viegli ar mazāk intensīvu krāsu, un tanīni tajos ir mazāk izteikti. Pateicoties kaļķainajām smilts augsnēm, vīnu garšā mazāk jūtami minerāli.

Izraudzītas ražas vīnus raksturo izmantotās vīnogu šķirnes, un tiem ir sabalansēts skābju, spirta un cukuru saturs.

Vēlīnās ražas vīni un vīni, kas ražoti no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām, ir pilnmiesīgi, un tiem piemīt īpašs raksturs, ko nodrošina ražošanas metode un izturēšana. Šiem vīniem ir atlikumcukuri.

Ledus vīni ir pilnmiesīgi, un tiem ir sabalansēta un salda garša, ko nodrošina atlikumcukuri, kā arī skābju un spirta saturs.

3.   Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

Dzirkstošais vīns

b)   Cilvēkfaktori

Papildus iepriekš aprakstītajiem cilvēkfaktoriem uz “Kunság/Kunsági” dzirkstošajiem vīniem attiecas šādi faktori:

pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu ražošana ir balstīta uz ražošanas apgabalā audzētām šķirnēm, kurām ir izteikts skābums (piemēram, ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’).

2.   Vīnu apraksts

Dzirkstošie vīni ir gaisīgi un viegli, ar svaigu aromātu un dzīvīgu skābumu.

3.   Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

Gāzēts pusdzirkstošais vīns

b)   Cilvēkfaktori

Papildus iepriekš aprakstītajiem cilvēkfaktoriem uz “Kunság/Kunsági” dzirkstošajiem vīniem attiecas šādi faktori:

pusdzirkstošo un dzirkstošo vīnu ražošana ir balstīta uz ražošanas apgabalā audzētām šķirnēm, kurām ir izteikts skābums (piemēram, ‘Ezerjó’, ‘Cserszegi fűszeres’).

2.   Vīnu apraksts

Gāzētajiem pusdzirkstošajiem vīniem piemīt svaigs aromāts, un tie ir viegli.

3.   Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Vides apstākļi, it īpaši smilts augsnes, būtiski ietekmē vīna īpašības. Vīnos šīs īpašības ir īpaši jūtamas, un tie parasti ātri nogatavinās, ir vieglāki un ar salīdzinoši zemu skābumu, turklāt lielākoties ražas gados vīni ir maigāki, ātri veidojas to skābums, un tiem ir mērena spirta tilpumkoncentrācija.

Vīniem ir zemāks minerālu saturs, kas raksturīgs smilts augsnēs audzētu vīnogu vīniem. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanās laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi veicina vairāku tradicionālo vīnogu šķirņu (‘Ezerjó’, ‘Kadarka’, ‘Kövidinka’) izplatību apgabalā. Šķirnēm raksturīgās īpašības var pastiprināt, izraugoties ražas. Atsevišķu ražas gadu vīnogas nodrošina unikālas īpašības vīnā. Pārgatavas un vēlīni novāktas, žuvušas vīnogas var izmantot kā izejvielas pilnmiesīgu vīnu ar augstāku spirta tilpumkoncentrāciju ražošanai, un to kvalitāte paaugstinās izturēšanas laikā. Viegli un svaigi vīni ir lieliski piemērota izejviela dzirkstošo vīnu un gāzēto pusdzirkstošo vīnu ražošanai.

Kunság vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas lauksaimniecības vīnkopības un vīndarības nozarē, jo gandrīz puse valstī izaudzēto vīnogu tiek iegūtas šajā reģionā. Vīna ražošanai ir ne tikai ekonomiska nozīme – tai ir arī būtiska sociāla nozīme, jo tā nodrošina un papildina vietējo iedzīvotāju ienākumus un notur tos reģionā. Vietējo vides apstākļu dēļ (proti, smilts augsnes, nokrišņu trūkums) vīnkopība ir viena no izmaksefektīvākajām lauksaimniecības nozarēm šajā reģionā. Vīnkopības radītā ainavas veidošanas ietekme padara reģionu pievilcīgāku. Vīndārzi ir sekmīgi novērsuši vēju izraisītu smilšu kustību, un vīnogulāji labāk nekā citi augi izdzīvo augsnēs ar sliktu ūdens saglabāšanas spēju.

Kunság vīna reģiona vīndārzos dominē tradicionālās un jaunās Ungārijas vīnogu šķirnes.

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Kunság vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Noteikumi par norādēm – mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumi, ko var norādīt marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

| i) | pašvaldības nosaukumu norāde:

  Kunság vīna reģiona pašvaldību nosaukumus var norādīt kā mazākas ģeogrāfiskās vienības Kunság noteiktajā ražošanas apgabalā, izņemot Izsák un Monor pašvaldības; |
| --- | --- |

i)

pašvaldības nosaukumu norāde:

Kunság vīna reģiona pašvaldību nosaukumus var norādīt kā mazākas ģeogrāfiskās vienības Kunság noteiktajā ražošanas apgabalā, izņemot Izsák un Monor pašvaldības;

| ii) | nogāžu nosaukumu norāde:
  kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu un pašvaldības nosaukumu var norādīt arī šādus nogāžu nosaukumus:






  — | Arany-hegy (Ceglédbercel pašvaldībā), |
| --- | --- | --- |

ii)

nogāžu nosaukumu norāde:

kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu un pašvaldības nosaukumu var norādīt arī šādus nogāžu nosaukumus:

—

Arany-hegy (Ceglédbercel pašvaldībā),

| — | Fischer-part (Cegléd un Ceglédbercel pašvaldībās); |
| --- | --- |

—

Fischer-part (Cegléd un Ceglédbercel pašvaldībās);

| iii) | rajonu nosaukumu norāde:
  kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu var norādīt arī šādus rajonu nosaukumus:






  — | Kečkemēta (Kecskemét), kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene un Lajosmizse pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos, |
| --- | --- | --- |

iii)

rajonu nosaukumu norāde:

kopā ar norādi par Kunság noteikto ražošanas apgabalu var norādīt arī šādus rajonu nosaukumus:

—

Kečkemēta (Kecskemét), kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene un Lajosmizse pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos,

| — | Tiszakürt, kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas un Tiszaug pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, kas ietver vīndārzus, kuri atbilstīgi vīndārzu kadastram ietilpst Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas un Tiszaug pašvaldību I un II kategorijas pierobežas apgabalos.

Ja ir norādīts rajona nosaukums, šā rajona pašvaldību nosaukumus nevar izmantot kā mazākas ģeogrāfiskās vienības norādes.

Mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu marķējumā var norādīt tikai tad, ja produkts pilnībā ražots attiecīgajā mazākā ģeogrāfiskajā vienībā.

Noteikumi par norādēm

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

citas ierobežotas norādes:

| — | Muskotály [muskatvīns] ir vīns, kura ražošanā izmantoti vismaz 85 % vienas vai vairāku šādu vīnogu šķirņu vīnogu: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel muskotály’ un/vai ‘Tramini’, |
| --- | --- |

—

Muskotály [muskatvīns] ir vīns, kura ražošanā izmantoti vismaz 85 % vienas vai vairāku šādu vīnogu šķirņu vīnogu: ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Generosa’, ‘Hamburgi muskotály’, ‘Nektár’, ‘Mátrai Muskotály’, ‘Ottonel muskotály’ un/vai ‘Tramini’,

| — | Primőr [jauns vīns] ir vīns, kas pildīts pudelēs ražas gadā. Var tikt izmantots arī sinonīms újbor [jauns vīns]. |
| --- | --- |

—

Primőr [jauns vīns] ir vīns, kas pildīts pudelēs ražas gadā. Var tikt izmantots arī sinonīms újbor [jauns vīns].

Marķējumā aizliegts norādīt šķirnes nosaukumu ‘Arany Sárfehér’.

Jaukto šķirņu vīnu gadījumā var izmantot norādi ungāru valodā küvé un tās sinonīmu házasítás (jauktais vīns), kā arī oriģinālo norādi cuvée.

Noteikumi par iepakojumu

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

Vīnus, dzirkstošos vīnus un gāzētos pusdzirkstošos vīnus pudelēs var pildīt tikai ražotāji, kurus reģistrējusi Kunság vīna reģiona Vīndaru kopienu reģionālā padome.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

ražošana atļauta Borota, Csongrád un Hajós pašvaldībās.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/30

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 190/07)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Mátra”/“Mátrai”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1368-AM02

Paziņojuma datums: 29.4.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Jauna vīna tipa – “Mátra (Mátrai) Superior” – iekļaušana produkta specifikācijā

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | II. Vīna(-u) apraksts |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

II. Vīna(-u) apraksts

| — | III. Īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- |

—

III. Īpašās vīndarības metodes

| — | V. Maksimālās ražas |
| --- | --- |

—

V. Maksimālās ražas

| — | VI. Atļautās vīnogu šķirnes |
| --- | --- |

—

VI. Atļautās vīnogu šķirnes

| — | VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| --- | --- |

—

VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

| — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkti, uz kuriem attiecas grozījums:






  — | Vīna(-u) apraksts |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkti, uz kuriem attiecas grozījums:

—

Vīna(-u) apraksts

| — | Vīndarības metodes |
| --- | --- |

—

Vīndarības metodes

| — | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| --- | --- |

—

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

| — | Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

Papildu nosacījumi

| c) | Pamatojums
  Mēs uzskatām, ka “Mátra (Mátrai) Superior” vīna gadījumā apgabalā var neievērot vīnogu šķirnes konkrētās īpašības, ja vīndaris ražo vīnu ar pienācīgu rūpību, izmantojot piemērotas un reglamentētas audzēšanas metodes. Mērķis ir ražot autentisku un dabisku vīnu no šīm konkrētajām izejvielām, izmantojot vīna darīšanas procesu, kas ietver pēc iespējas mazāk mākslīgu un modificētu vielu pievienošanu. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums

Mēs uzskatām, ka “Mátra (Mátrai) Superior” vīna gadījumā apgabalā var neievērot vīnogu šķirnes konkrētās īpašības, ja vīndaris ražo vīnu ar pienācīgu rūpību, izmantojot piemērotas un reglamentētas audzēšanas metodes. Mērķis ir ražot autentisku un dabisku vīnu no šīm konkrētajām izejvielām, izmantojot vīna darīšanas procesu, kas ietver pēc iespējas mazāk mākslīgu un modificētu vielu pievienošanu.

2.   Šādu vīnogulāju šķirņu iekļaušana atļauto šķirņu sarakstā: ‘Chasselas’, ‘Furmint’, ‘Királyleányka’, ‘Bíborkadarka’ un ‘Turán’

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās vīnogu šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās vīnogu šķirnes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Galvenā(-ās) vīnogu šķirne(-es) |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Galvenā(-ās) vīnogu šķirne(-es)

| c) | Pamatojums
  Mātras vīna reģiona nozīmīga vērtība ir vīnogu šķirņu daudzveidība, ko nosaka tā īpašie klimatiskie apstākļi un ražošanas apgabala īpatnības, turklāt šķirņu skaits tiek palielināts.
  Vīni, kas izgatavoti no ‘Chasselas’ šķirnes vīnogām, kuras audzē Mātras vīna reģionā, ir svaigi, viegli un dzīvīgi vīni ar tīru, šai vīnogu šķirnei raksturīgu garšu. Vīniem, kas izgatavoti no ‘Furmint’ šķirnes vīnogām, piemīt vairākas īpašības, kas raksturīgas vīna reģiona nozīmīgākajām nogāzēm. Šķirne ‘Királyleányka’ lieliski papildina vīndārzus, kas piemēroti “Mátra muskotály” [muskatvīns] šķirnēm, un vēl vairāk uzsver ražošanas apgabala īpašības. Arī sarkano vīnogu šķirnes ‘Bíborkadarka’ un ‘Turán’ var izmantot kā pamata sastāvdaļas kupāžas vīniem, lai uzsvērtu esošo sarkanvīnu unikalitāti, taču tās ir arī lieliski piemērotas ražošanas apstākļiem vairākās vīna reģiona nozīmīgākajās nogāzēs. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums

Mātras vīna reģiona nozīmīga vērtība ir vīnogu šķirņu daudzveidība, ko nosaka tā īpašie klimatiskie apstākļi un ražošanas apgabala īpatnības, turklāt šķirņu skaits tiek palielināts.

Vīni, kas izgatavoti no ‘Chasselas’ šķirnes vīnogām, kuras audzē Mātras vīna reģionā, ir svaigi, viegli un dzīvīgi vīni ar tīru, šai vīnogu šķirnei raksturīgu garšu. Vīniem, kas izgatavoti no ‘Furmint’ šķirnes vīnogām, piemīt vairākas īpašības, kas raksturīgas vīna reģiona nozīmīgākajām nogāzēm. Šķirne ‘Királyleányka’ lieliski papildina vīndārzus, kas piemēroti “Mátra muskotály” [muskatvīns] šķirnēm, un vēl vairāk uzsver ražošanas apgabala īpašības. Arī sarkano vīnogu šķirnes ‘Bíborkadarka’ un ‘Turán’ var izmantot kā pamata sastāvdaļas kupāžas vīniem, lai uzsvērtu esošo sarkanvīnu unikalitāti, taču tās ir arī lieliski piemērotas ražošanas apstākļiem vairākās vīna reģiona nozīmīgākajās nogāzēs.

3.   Vīna reģiona logotipa lieluma precizēšana

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

| c) | Pamatojums
  Mūsu mērķis ir nodrošināt, lai vīna reģiona logotips uz produktiem ar ACVN “Mátra” tiktu norādīts standarta izmērā. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums

Mūsu mērķis ir nodrošināt, lai vīna reģiona logotips uz produktiem ar ACVN “Mátra” tiktu norādīts standarta izmērā.

4.   Likumdošanas izmaiņu noteikti grozījumi attiecībā uz vīndarības metodēm

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | III. Īpašās vīndarības metodes – vīnogu audzēšanas noteikumi |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

III. Īpašās vīndarības metodes – vīnogu audzēšanas noteikumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Vīndarības metodes – īpašās vīndarības metodes

| c) | Pamatojums
  Grozījuma mērķis ir ražot augstākas kvalitātes vīnus. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir ražot augstākas kvalitātes vīnus.

5.   Tehnisks grozījums – pārbaudes struktūras nosaukuma maiņa

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | IX. Pārbaudes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

IX. Pārbaudes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

| c) | Pamatojums
  Grozījums ierosināts, lai ņemtu vērā ieceltās pārbaudes struktūras adreses un kontaktinformācijas izmaiņas. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums

Grozījums ierosināts, lai ņemtu vērā ieceltās pārbaudes struktūras adreses un kontaktinformācijas izmaiņas.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

Mátra

Mátrai

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

Baltvīns

Baltvīni ir gaiši zaļgani, gaiši salmdzelteni, intensīvi salmdzelteni vai salmdzelteni, bez ozolkoka aromāta, bieži vien maigi skābeni, ar zemu spirta tilpumkoncentrāciju un ar svaigu, augļainu un nereti arī citrusaugļu garšu.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sārtvīns

Sārtvīnu krāsa ir gaišsārta, sārta vai gaiši violeta, un tie ir viegli un intensīvi skābeni ar īpaši augļainu garšas buķeti, turklāt aromātam un garšai nepiemīt notis, kas raksturīgas izturēšanai mucās. Patēriņa periods ir viens līdz pusotrs gads pēc ražas ievākšanas.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Sarkanvīns

Vīni ir intensīvā vai tumši rubīnsarkanā krāsā ar intensīvi augļainu un bieži vien pikantu garšas buķeti, turklāt garša ir spēcīga; vīni daļēji vai minimāli tiek izturēti koka mucās, taču ozolkoka aromāts nav dominējošs. Sarkanvīni parasti ir ar maigu struktūru un labi līdzsvaroti ar vidēju spirta tilpumkoncentrāciju.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Muskotály” [muskatvīns]

Vīni ir gaiši salmdzeltenā, salmdzeltenā vai tumšākā salmdzeltenā krāsā, ar intensīvu muskata aromātu, augļainu garšu un maigu skābumu; bieži vien šiem vīniem ir atlieku cukurs.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns]

Vīns ir zeltainā krāsā ar sarežģītu buķeti, izteiktu un eļļainu tekstūru, bagātīgu garšu un aromātu, turklāt tam piemīt garšas notis, kas radušās, izturot vīnu koka mucā vai pudelē. Vīnam piemīt patīkams skābums un spirta tilpumkoncentrācija, un tam bieži vien ir atlieku cukura saturs.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Siller”

Vīna krāsa ir gaišsārta līdz intensīvi sarkana, tam piemīt ķiršu vai skābo ķiršu garšas buķete; tas ir viegls un dzīvīgi skābens vīns ar šo vīnu vīnogu šķirnes raksturīgumu, un nedz aromātā, nedz arī garšā nav jūtams tas, ka vīns izturēts mucās.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 4 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9,5

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 4 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Superior fehér” [augstākās klases baltvīns]

Vīns ir zaļganbālā, zaļgandzeltenā vai dzeltenīgā krāsā, un tas ir augstākas kvalitātes, izturēts un labi nogatavināts baltvīns ar salīdzinoši augstu spirta tilpumkoncentrāciju un ilgstošu garšu. Vienšķirnes vīnogu vīniem raksturīgi augļu un citi aromāti, kas raksturīgi izmantotajai vīnogu šķirnei, un tos var papildināt aromāti un garšas, kas raksturīgi ražošanas apgabalam. Jauktu šķirņu vīnogu vīni ir pilnmiesīgi ar ilgstošu pēcgaršu, un tiem piemīt dažādas īpašības atkarībā no izmantoto vīnogu šķirņu proporcijām, un šie vīni var būt sausi vai pussausi.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 13,33 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

13,33

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

“Superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]

Vīna krāsa ir no granātsarkanas līdz tumši rubīnsarkanai, un vienšķirnes vīnogu vīnam piemīt augļaina un pikanta buķete un garša, kas atkarīga no izmantotās vīnogu šķirnes. Jauktu šķirņu vīnogu vīnu buķete, garša, noapaļotais skābums un tanīnu saturs ir atkarīgs no izmantoto vīnogu šķirņu proporcijas. Vīniem piemīt īpaši nobriedis aromāts, samtaina garša, un tie ir pilnmiesīgi, to aromāts ir augļains (ķirši, skābie ķirši, avenes, upenes u. c.) un pikants (kanēlis, vaniļa, šokolāde, tabaka u. c.), turklāt to var papildināt aromāts un garša, kas raksturīgi ražošanas apgabalam.

- Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē – 5 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē – 5 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Baltvīns

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | misas attīrīšana. |
| --- | --- |

—

misas attīrīšana.

Sārtvīns

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām; |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām;

| — | misas attīrīšana. |
| --- | --- |

—

misas attīrīšana.

Sarkanvīns

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | sarkanvīna ražošana, fermentējot uz mizām vai karsējot; |
| --- | --- |

—

sarkanvīna ražošana, fermentējot uz mizām vai karsējot;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām. |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

“Muskotály” [muskatvīns]

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām; |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām;

| — | misas attīrīšana; |
| --- | --- |

—

misas attīrīšana;

| — | noteikumi par kupāžu: vīna ražošanā jāizmanto vismaz 85 % ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Ottonel muskotály’ vai ‘Sárga muskotály’ šķirņu vīnogu. |
| --- | --- |

—

noteikumi par kupāžu: vīna ražošanā jāizmanto vismaz 85 % ‘Cserszegi fűszeres’, ‘Irsai Olivér’, ‘Ottonel muskotály’ vai ‘Sárga muskotály’ šķirņu vīnogu.

“Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns]

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām; |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām;

| — | - misas attīrīšana; |
| --- | --- |

—

- misas attīrīšana;

| — | vīns jāpilda pudelēs ne ātrāk kā marta pirmajā dienā nākamajā gadā pēc ražas gada; |
| --- | --- |

—

vīns jāpilda pudelēs ne ātrāk kā marta pirmajā dienā nākamajā gadā pēc ražas gada;

| — | pirms laišanas tirgū vīns trīs mēnešus jāiztur pudelē. |
| --- | --- |

—

pirms laišanas tirgū vīns trīs mēnešus jāiztur pudelē.

AIZLIEGTA:

| — | saldināšana; |
| --- | --- |

—

saldināšana;

| — | misas bagātināšana. |
| --- | --- |

—

misas bagātināšana.

“Siller”

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām. |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām.

“Superior fehér” [augstākās klases baltvīns]

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām; |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām;

| — | vīns jāpilda pudelēs ne ātrāk kā marta pirmajā dienā nākamajā gadā pēc ražas gada; |
| --- | --- |

—

vīns jāpilda pudelēs ne ātrāk kā marta pirmajā dienā nākamajā gadā pēc ražas gada;

| — | viss daudzums jāsertificē un jāpilda pudelēs kā viena partija. |
| --- | --- |

—

viss daudzums jāsertificē un jāpilda pudelēs kā viena partija.

AIZLIEGTA:

| — | saldināšana; |
| --- | --- |

—

saldināšana;

| — | misas bagātināšana; |
| --- | --- |

—

misas bagātināšana;

| — | paskābināšana; |
| --- | --- |

—

paskābināšana;

| — | atskābināšana; |
| --- | --- |

—

atskābināšana;

| — | ozola koksnes gabalu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ozola koksnes gabalu izmantošana;

| — | reversā osmoze. |
| --- | --- |

—

reversā osmoze.

“Superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

OBLIGĀTI IEROBEŽOJUMI:

| — | vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas; |
| --- | --- |

—

vīnogas jāpārstrādā 24 stundu laikā pēc to novākšanas;

| — | presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām; |
| --- | --- |

—

presēšana veicama vienīgi pa vīnogu partijām;

| — | vīnu laiž tirgū ne ātrāk kā 1. maijā nākamajā gadā pēc ražas gada; |
| --- | --- |

—

vīnu laiž tirgū ne ātrāk kā 1. maijā nākamajā gadā pēc ražas gada;

| — | viss daudzums jāsertificē un jāpilda pudelēs kā viena partija. |
| --- | --- |

—

viss daudzums jāsertificē un jāpilda pudelēs kā viena partija.

AIZLIEGTA:

| — | saldināšana; |
| --- | --- |

—

saldināšana;

| — | misas bagātināšana; |
| --- | --- |

—

misas bagātināšana;

| — | paskābināšana; |
| --- | --- |

—

paskābināšana;

| — | atskābināšana; |
| --- | --- |

—

atskābināšana;

| — | ozola koksnes gabalu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ozola koksnes gabalu izmantošana;

| — | reversā osmoze. |
| --- | --- |

—

reversā osmoze.

Vīnogu audzēšanas noteikumi (1)

Audzēšanas prakse

| 1. | Audzēšanas metode un stādījumu biezība. Ar ACVN “Mátra” apzīmētu vīnu ražošanā var izmantot tikai vīnogas, kuras iegūtas vīndārzos, kuros zaudēto vīnogulāju daudzums nepārsniedz 25 %. |
| --- | --- |

1.

Audzēšanas metode un stādījumu biezība. Ar ACVN “Mátra” apzīmētu vīnu ražošanā var izmantot tikai vīnogas, kuras iegūtas vīndārzos, kuros zaudēto vīnogulāju daudzums nepārsniedz 25 %.

| 2. | Pumpuru daudzums – nosakot pumpuru daudzumu, jāņem vērā, ka dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniegt 16 pumpurus uz 1 m2 neatkarīgi no audzēšanas metodes. Izņēmums ir “Mátra(i) Superior” vīnogulāji, kuriem dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniedz 12 pumpurus uz 1 m2. |
| --- | --- |

2.

Pumpuru daudzums – nosakot pumpuru daudzumu, jāņem vērā, ka dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniegt 16 pumpurus uz 1 m2 neatkarīgi no audzēšanas metodes. Izņēmums ir “Mátra(i) Superior” vīnogulāji, kuriem dzīvu pumpuru skaits uz katra vīnogulāja nedrīkst pārsniedz 12 pumpurus uz 1 m2.

| 3. | Noteikumi attiecībā uz stādījumiem, kas izveidoti pēc 2012. gada 1. janvāra:






  a) | audzēšanas metode:







  i) | lietussarga formā, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Noteikumi attiecībā uz stādījumiem, kas izveidoti pēc 2012. gada 1. janvāra:

a)

audzēšanas metode:

i)

lietussarga formā,

| ii) | Moser metode, |
| --- | --- |

ii)

Moser metode,

| iii) | vienkāršā špalera, |
| --- | --- |

iii)

vienkāršā špalera,

| iv) | Sylvoz metode, |
| --- | --- |

iv)

Sylvoz metode,

| v) | zema un vidēji augsta kordona formā; |
| --- | --- |

v)

zema un vidēji augsta kordona formā;

| b) | stādījumu biezība – vismaz 3 500 vīnogulāju uz hektāru. Nosakot attālumu starp rindām un vīnogulājiem, var izmantot ne tikai metodi, kas paredz vienādu attālumu starp rindām un vīnogulājiem, bet arī stādīšanu divās rindās un/vai pa diviem vīnogulājiem; |
| --- | --- |

b)

stādījumu biezība – vismaz 3 500 vīnogulāju uz hektāru. Nosakot attālumu starp rindām un vīnogulājiem, var izmantot ne tikai metodi, kas paredz vienādu attālumu starp rindām un vīnogulājiem, bet arī stādīšanu divās rindās un/vai pa diviem vīnogulājiem;

| c) | attālums starp rindām – ne mazāk kā 1 m un ne vairāk kā 3,260 m; |
| --- | --- |

c)

attālums starp rindām – ne mazāk kā 1 m un ne vairāk kā 3,260 m;

| d) | attālums starp vīnogulājiem – ne mazāk kā 0,6 m un ne vairāk kā 1,2 m. Ja vīnogulājus stāda pa divi, noteicošais faktors ir vidējais attālums starp vīnogulājiem. |
| --- | --- |

d)

attālums starp vīnogulājiem – ne mazāk kā 0,6 m un ne vairāk kā 1,2 m. Ja vīnogulājus stāda pa divi, noteicošais faktors ir vidējais attālums starp vīnogulājiem.

Vīnogu audzēšanas noteikumi (2)

Audzēšanas prakse

| 4. | Ražas novākšanas datuma noteikšana – datumu, kad sākas ražas novākšana, katru gadu nosaka attiecīgā vīndaru kopienas padome. Produktam, kas iegūts no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas ražas novākšanai noteiktā sākuma datuma, nedrīkst piešķirt ACVN “Mátra” sertifikātu un to arī nedrīkst tirgot ar ACVN “Mátra” marķējumu. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā. |
| --- | --- |

4.

Ražas novākšanas datuma noteikšana – datumu, kad sākas ražas novākšana, katru gadu nosaka attiecīgā vīndaru kopienas padome. Produktam, kas iegūts no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas ražas novākšanai noteiktā sākuma datuma, nedrīkst piešķirt ACVN “Mátra” sertifikātu un to arī nedrīkst tirgot ar ACVN “Mátra” marķējumu. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā.

| 5. | “Mátra(i) Superior” vīnu gadījumā vīnogu daudzums jāsamazina, lai tas nepārsniegtu 1 kg uz vīnogulāju. |
| --- | --- |

5.

“Mátra(i) Superior” vīnu gadījumā vīnogu daudzums jāsamazina, lai tas nepārsniegtu 1 kg uz vīnogulāju.

Noteikumi par ražas novākšanu

Audzēšanas prakse

Ražas novākšanas datuma noteikšana – datumu, kad sākas ražas novākšana, katru gadu nosaka kompetentā vīndaru kopienas padome. Ražas novākšanas sākuma datumu vīndaru kopienas publicē paziņojuma veidā.

Minimālais cukuru saturs vīnogās:

| — | baltvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

baltvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums);

| — | sārtvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

sārtvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums);

| — | sarkanvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

sarkanvīns – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums);

| — | “Muskotály” [muskatvīns] – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

“Muskotály” [muskatvīns] – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums);

| — | “Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns] – 12,08 % no tilpuma (19° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

“Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns] – 12,08 % no tilpuma (19° ungāru misas stiprums);

| — | “Siller” – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

“Siller” – 9 % no tilpuma (15° ungāru misas stiprums);

| — | “Superior fehér” [augstākās klases baltvīns] – 12,45 % no tilpuma (19,5° ungāru misas stiprums); |
| --- | --- |

—

“Superior fehér” [augstākās klases baltvīns] – 12,45 % no tilpuma (19,5° ungāru misas stiprums);

| — | “Superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns] – 12,45 % no tilpuma (19,5° ungāru misas stiprums). |
| --- | --- |

—

“Superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns] – 12,45 % no tilpuma (19,5° ungāru misas stiprums).

Ražas novākšanas veids – ar rokām vai mehāniskas (“késői szüretelésű” [vēlīnās ražas vīns], “superior fehér” [augstākās klases baltvīns] un “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns] – tikai ar rokām).

b)   Maksimālās ražas

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns un “Siller” vīns, ja ir norādīta pašvaldība, –

100 hl no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns un “Siller” vīns, ja ir norādīta pašvaldība, –

14 000 kg vīnogu no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns un “Siller” vīns, ja ir norādīts apvidus, –

56 hl no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns un “Siller” vīns, ja ir norādīts apvidus, –

8 000 kg vīnogu no hektāra.

“Muskotály” [muskatvīns], ja ir norādīta pašvaldība, –

12 000 kg vīnogu no hektāra.

“Muskotály” [muskatvīns], ja ir norādīts apvidus, –

56 hl no hektāra.

“Muskotály” [muskatvīns], ja ir norādīts apvidus, –

8 000 kg vīnogu no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Siller” un “muskotály” [muskatvīns] –

100 hl no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Siller” un “muskotály” [muskatvīns] –

14 000 kg vīnogu no hektāra.

Baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Siller” un “muskotály” [muskatvīns] –

14 000 kg vīnogu no hektāra.

“Késői szüretelésű” [vēlīnās ražas vīns], ja ir norādīta pašvaldība, –

56 hl no hektāra.

“Késői szüretelésű” [vēlīnās ražas vīns], ja ir norādīta pašvaldība, –

8 000 hl no hektāra.

“Késői szüretelésű” [vēlīnās ražas vīns], ja ir norādīts apvidus, –

40 hl no hektāra.

“Késői szüretelésű” [vēlīnās ražas vīns], ja ir norādīts apvidus, –

6 000 kg vīnogu no hektāra.

“Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns] –

10 000 kg vīnogu no hektāra.

“Késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns] –

10 000 kg vīnogu no hektāra.

“Superior fehér” [augstākās klases baltvīns] un “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns] –

60 hl no hektāra.

“Superior fehér” [augstākās klases baltvīns] un “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns], ja norādīta pašvaldība, –

8 000 hl no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabali, kas atbilstīgi vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu apdzīvotu vietu administratīvajā teritorijā: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház un Visonta.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Chasselas’ – ‘Weisser gutedel’

‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’

‘Tramini’ – ‘Traminer’

‘Syrah’ – ‘Serine noir’

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’

‘Kadarka’ – ‘Jenei fekete’

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’

‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’

‘Furmint’ – ‘Zapfner’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

‘Furmint’ – ‘Posipel’

‘Furmint’ – ‘Som’

‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’

‘Tramini’ – ‘Roter traminer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’

‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’

‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’

‘Furmint’ – ‘Furmint bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

‘Pinot noir’ – ‘Pignula’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’

‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’

‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’

‘Zenit’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Weiler’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

‘Kadarka’ – ‘Negru moale’

‘Chasselas’ – ‘Chrupka belia’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’

‘Turán’

‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’

‘Kadarka’ – ‘Kadarka negra’

‘Hárslevelű’ – ‘Lipovina’

‘Chasselas’ – ‘Fendant blanc’

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

‘Kadarka’ – ‘Gamza’

‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’

‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Saszla belaja’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’

‘Chasselas’ – ‘Fehér gyöngyszőlő’

‘Furmint’ – ‘Szigeti’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat lunel’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’

‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’

‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’

‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’

‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat zlty’

‘Hárslevelű’ – ‘Garszleveljü’

‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’

‘Kadarka’ – ‘Kadar’

‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas doré’

‘Királyleányka’ – ‘Little princess’

‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’

‘Zweigelt’ – ‘Zweigeltrebe’

‘Bíbor kadarka’

‘Hárslevelű’ – ‘Feuilles de tilleul’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’

‘Merlot’

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’

‘Leányka’ – ‘Feteasca alba’

‘Kadarka’ – ‘Törökszőlő’

‘Kadarka’ – ‘Szkadarka’

‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat bélüj’

‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’

‘Syrah’ – ‘Shiraz’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de lunel’

‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’

‘Cabernet Sauvignon’

‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

‘Chasselas’ – ‘Fehér fábiánszőlő’

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muskat weisser’

‘Cserszegi fűszeres’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas dorato’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’

‘Hárslevelű’ – ‘Lindeblättrige’

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’

‘Sárga muskotály’ – ‘Moscato bianco’

‘Zweigelt’ – ‘Rotburger’

‘Kadarka’ – ‘Csetereska’

‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

‘Sárga muskotály’ – ‘Weisser’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat blanc’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de frontignan’

‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’

‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’

‘Kadarka’ – ‘Fekete budai’

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’

‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’

‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’

‘Chasselas’ – ‘Chasselas blanc’

‘Furmint’ – ‘Moslavac bijeli’

‘Furmint’ – ‘Mosler’

‘Blauburger’

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’

‘Syrah’ – ‘Sirac’

‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’

‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’

‘Zweigelt’ – ‘Blauer zweigeltrebe’

‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’

‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat sylvaner’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Vīns

1.   Noteiktā apgabala apraksts

a)   Dabas un kultūras faktori

Apgabals, kas noteikts vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Mátra” ražošanai, atrodas Ungārijas ziemeļos. Mātra ir augstākā kalnu grēda valstī, kas stiepjas no austrumiem uz rietumiem, un tās saules bagātīgi apspīdētajās dienvidu nogāzēs atrodas valsts lielākais kalnainais vīna reģions. Apgabalos ar daļēji vulkāniskām un daļēji ar barības vielām bagātām nogulumizcelsmes augsnēm, kas aizsargāti no ziemeļu vējiem, var audzēt augstas kvalitātes vīnogas.

Vīna reģiona augsnes var iedalīt divās lielās grupās, un tās ir pļavu augsnes un mežu augsnes. Pļavu augsnes ir izveidojušās vīna reģiona zemākajā daļā, savukārt mežu augsnes ir izveidojušās augstākajā daļā – mežainos apvidos, kas attīrīti no kokiem.

Ražošanas apgabala klimatiskos apstākļus nosaka Ungārijā dominējošais kontinentālais klimats, ko galvenokārt raksturo karstas vasaras un aukstas ziemas. Vīnogulāji mīl gaismu, un asimilācijai tiem nepieciešamā gaismas intensitāte ir 20 000–30 000 luksi. Vīnogulāji vislabāk aug tur, kur saules gaismas stundu skaits augšanas sezonā ir no 1 250 līdz 1 500 stundām. Mátraalja [Mātras kalnu zemākās nogāzes] apvidū šāds saules gaismas stundu skaits tiek nodrošināts gandrīz katru gadu. Gada vidējais saules gaismas stundu skaits ir no 1 900 līdz 2 000 stundām. Šie skaitļi katru gadu var būtiski atšķirties, taču Mátraalja reģionā saules gaismas stundu skaits reti ir zemāks par minimālo stundu skaitu, kas nepieciešams vīnogulāju audzēšanai. Zemākā vīnogu audzēšanas temperatūra ir 9–10 °C izoterma. Piecu gadu vidējā temperatūra vīna reģionā ir 10,5 °C, un augšanas sezonā tā var sasniegt 17 °C. Daudzus gadus gada vidējā temperatūra pārsniedza 11 °C, un tas ir būtisks rādītājs labas ražas iegūšanai. Nokrišņu daudzums Mátraalja reģionā ir 356–903 mm. Vidējais nokrišņu daudzums jūnijā, jūlijā un augustā pozitīvi ietekmē vīnogu kvalitāti un daudzumu. Pozitīvu ietekmi uz gaisa temperatūru nodrošina arī Mātras kalnu klātbūtne.

b)   Cilvēkfaktori

Tā kā ražošanas apgabals aptver lielu ģeogrāfisko platību, to raksturo bagātīgas vīnogulāju audzēšanas un vīna darīšanas tradīcijas. Vīnogulāju audzēšana Mátraalja uzsākta otrās tūkstošgades pašā sākumā. Pirmās rakstiskās liecības datētas ar 1042. gadu, kad Semjuela Abas dibinātais benediktīniešu klosteris saņēma karalisku dāvinājumu – vīndārzu. Vīnogulājiem un vīnam arī turpmāk bija būtiska nozīme vietējo iedzīvotāju dzīvē. Piecpadsmitajā gadsimtā vairākām administratīvajām teritorijām tika piešķirtas pilsētu tiesības, nodrošinot iespēju to iedzīvotājiem brīvi tirgoties ar vīnu. 1536. gadā pēc turku okupācijas Ungārijas karalis Jānošs I (Szapolyai János) Ģenģešas (Gyöngyös) pilsētas iedzīvotājiem piešķīra tiesības brīvi tirgot savu vīnu, un iedzīvotāji to arī darīja, izvietojot izkārtnes pie saviem pagrabiem. 17. un 18. gadsimta mijā Ģenģešas pilsētas dome mudināja vietējos iedzīvotājus stādīt vīnogulājus, piešķirot viņiem dažādas priekšrocības. Pēc Otrā pasaules kara mazie vīna pagrabi izzuda, un tos aizstāja lieli kooperatīvi. Arvien straujāk palielinājās vīnogulāju stādījumi, un vīna reģiona platība sasniedza gandrīz 8 000 hektāru. 1990. gadā tika īstenota īpašumtiesību reforma, un lielākā daļa vīndārzu kļuva par privātīpašumu. Tika veidoti ģimeņu vīna pagrabi, un šādi uzņēmumi šim vīna reģionam ir raksturīgi vēl šodien.

Mātras vīna reģionā būtiska nozīme ir bijusi vīnogulāju pavairošanas materiāla ražošanai, tostarp vīnogulāju potēšanai. Tā aizsākās gadsimta sākumā Abasár un Nagyréde apgabalā. 1961. gadā ievērojamās platībās Gyöngyöshalász un Ludas apgabalā tika izveidoti Eiropas šķirņu stādījumi un stādu plantācijas. Šajās audzētavās vīnogulāju potzaru ieguve 20. gadsimta 60. gados pēc kooperatīvu izveides kļuva par galveno saimnieciskās darbības veidu Abasár un Nagyréde apgabalā. Pateicoties šīm norisēm, Mātras vīna reģionā patlaban ir tik liela vīnogu šķirņu daudzveidība.

Mātras vīna reģionam ir būtiska nozīme Ungārijas vīnkopības un vīndarības nozarēs. Papildus ekonomiskajai nozīmei vīnogu audzēšanai ir arī būtiska sociālā nozīme, jo tā nodrošina papildu ienākumus un palīdz noturēt vietējos iedzīvotājus reģionā. Vīnogulāju audzēšana, pateicoties tās nozīmei ainavas veidošanā, veicina arī apgabala pievilcību.

Vīni (2)

2.   Vīnu apraksts

Vides apstākļi būtiski ietekmē vīna īpašības. Šīs īpašības nevar panākt citos vīndarības reģionos. Šīs īpašības izpaužas tā, ka vīns ātri nogatavinās, parasti ir viegls, salīdzinoši maigs un ātri skābinās, turklāt dažu gadu vīniem ir augsta spirta tilpumkoncentrācija. Augsne un klimatiskie apstākļi nosaka baltvīnam un sārtvīnam piemītošo intensīvo garšas buķeti un bagātīgo aromātu. Sarkanvīni parasti ir augļaini un vieglāki, un to krāsa nav tik intensīva; tajos esošās tanīnskābes izveidojas ātri. Augsnes īpašību dēļ vīniem ir bagātīgs minerālu saturs. Ražošanas apgabala vīni galvenokārt tiek uzskatīti par vīniem ar īsu nogatavināšanas laiku, kas paredzēti drīzam patēriņam. Vides apstākļi ir veicinājuši ar šo ražošanas apgabalu saistīto tradicionālo šķirņu pavairošanu.

Pastāvīga tehnoloģiju attīstība Mātras vīna reģionā nodrošina iespēju izmantot reducējošo metodi baltvīna un sārtvīna ražošanā, kā arī svaigu sarkanvīnu ražošanu, uzsverot vīnogu augļaino raksturu.

Mēs uzskatām, ka “Mátra (Mátrai) Superior” vīna gadījumā apgabalā var neievērot vīnogu šķirnes konkrētās īpašības, ja vīndaris ražo vīnu ar pienācīgu rūpību, izmantojot piemērotas un reglamentētas audzēšanas metodes. Mērķis ir ražot autentisku un dabisku vīnu no šīm konkrētajām izejvielām, izmantojot vīna darīšanas procesu, kas ietver pēc iespējas mazāk mākslīgu un modificētu vielu pievienošanu.

3.   Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Pateicoties galvenokārt salīdzinoši vieglajiem, augļainajiem un aromātiskajiem reģiona muskatvīniem, Mātras vīna reģionam ir laba reputācija patērētāju vidū. No tirgus viedokļa šā apgabala vīni nodrošina labu cenas un kvalitātes attiecību.

Mātras vīna reģionā var ražot ne tikai vieglākus vīnus – šajā reģionā ir vairāki ražošanas apgabali, kuru vīndārzos audzētās vīnogas var izmantot, lai ražotu dabiskus un autentiskus vīnus. Šiem vīniem ir izcila kvalitāte, tostarp to analītisko īpašību ziņā, ko nodrošina Mātras vīna reģionam raksturīgās vīna garšas un aizsargātās cilmes vietas sistēma.

Cilvēkfaktoru ietekme uz ražošanas apgabalu vērojama šādās jomās:

| — | vīnogu šķirņu struktūras apzināta izveide (iekļaujot gan tradicionālās, gan arī jaunās šķirnes), ņemot vērā reģiona ekoloģisko potenciālu, |
| --- | --- |

—

vīnogu šķirņu struktūras apzināta izveide (iekļaujot gan tradicionālās, gan arī jaunās šķirnes), ņemot vērā reģiona ekoloģisko potenciālu,

| — | tādu vīnkopības un vīndarības metožu attīstība, kas ir piemērotas vides un daļēji arī tirgus apstākļiem, |
| --- | --- |

—

tādu vīnkopības un vīndarības metožu attīstība, kas ir piemērotas vides un daļēji arī tirgus apstākļiem,

| — | tādas ražošanas un integrācijas struktūras attīstība, kas pielāgota ekoloģiskajiem un tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

—

tādas ražošanas un integrācijas struktūras attīstība, kas pielāgota ekoloģiskajiem un tirgus apstākļiem.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Noteikumi par norādēm (1)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

| a) | šķirņu nosaukumus, tradicionālos nosaukumus, norādes attiecībā uz vīna krāsu vai citas ierobežotas norādes var sniegt tikai tad, ja tās burtu veida, lieluma vai krāsas ziņā nav pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

šķirņu nosaukumus, tradicionālos nosaukumus, norādes attiecībā uz vīna krāsu vai citas ierobežotas norādes var sniegt tikai tad, ja tās burtu veida, lieluma vai krāsas ziņā nav pamanāmākas par cilmes vietas nosaukumu;

| b) | noteikumi par kupāžas vīniem:






  i) | var izmantot norādes “küvé” un “cuvée” vai kā sinonīmu norādi “házasítás” [kupāžas vīns]; |
| --- | --- | --- |

b)

noteikumi par kupāžas vīniem:

i)

var izmantot norādes “küvé” un “cuvée” vai kā sinonīmu norādi “házasítás” [kupāžas vīns];

| ii) | šķirnes nosaukumu var norādīt tikai tādā gadījumā, ja šķirnes īpatsvars kupāžā ir vismaz 5 %. Šādā gadījumā šķirnes nosaukums jānorāda ar burtiem, kuru lielums nepārsniedz 50 % no tādu burtu lieluma, kas izmantoti cilmes vietas nosaukuma norādē; |
| --- | --- |

ii)

šķirnes nosaukumu var norādīt tikai tādā gadījumā, ja šķirnes īpatsvars kupāžā ir vismaz 5 %. Šādā gadījumā šķirnes nosaukums jānorāda ar burtiem, kuru lielums nepārsniedz 50 % no tādu burtu lieluma, kas izmantoti cilmes vietas nosaukuma norādē;

| c) | tiek ieteikts marķējumā norādīt Mātras vīna reģiona logotipu. Minimālie izmēri –1,5 × 1,5 cm. |
| --- | --- |

c)

tiek ieteikts marķējumā norādīt Mātras vīna reģiona logotipu. Minimālie izmēri –1,5 × 1,5 cm.

Noteikumi par norādēm (2)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

| d) | noteikumi par mazāku ģeogrāfisko vienību norādi:






  i) | mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu (piemēram, pašvaldība vai apvidus) marķējumā var norādīt tikai tad, ja produkts pilnībā izgatavots attiecīgajā mazākā ģeogrāfiskajā vienībā vai apvidū. Apvidus nosaukumu var norādīt tikai kopā ar cilmes vietas nosaukumu “Mátra” un pašvaldības nosaukumu; |
| --- | --- | --- |

d)

noteikumi par mazāku ģeogrāfisko vienību norādi:

i)

mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu (piemēram, pašvaldība vai apvidus) marķējumā var norādīt tikai tad, ja produkts pilnībā izgatavots attiecīgajā mazākā ģeogrāfiskajā vienībā vai apvidū. Apvidus nosaukumu var norādīt tikai kopā ar cilmes vietas nosaukumu “Mátra” un pašvaldības nosaukumu;

| ii) | var norādīt šādu pašvaldību nosaukumus: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót un Veresegyház. Demarkācija – administratīvās robežas; |
| --- | --- |

ii)

var norādīt šādu pašvaldību nosaukumus: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót un Veresegyház. Demarkācija – administratīvās robežas;

| iii) | var norādīt šādu apvidu nosaukumus: sk. 1. pielikumu. Robežu noteikšana – skatīt karti. |
| --- | --- |

iii)

var norādīt šādu apvidu nosaukumus: sk. 1. pielikumu. Robežu noteikšana – skatīt karti.

Noteikumi par norādēm (3)

Tiesiskais regulējums:

nodrošina organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

| f) | citas ierobežotas norādes, ko var minēt:






  — | “barrique”, “barrique-ban erjesztett” [fermentēts kublā] vai “hordóban erjesztett” [fermentēts mucā], “barrique-ban érlelt” [izturēts kublā] vai “hordóban érlelt” [izturēts mucā] – visi vīnu veidi; |
| --- | --- | --- |

f)

citas ierobežotas norādes, ko var minēt:

—

“barrique”, “barrique-ban erjesztett” [fermentēts kublā] vai “hordóban erjesztett” [fermentēts mucā], “barrique-ban érlelt” [izturēts kublā] vai “hordóban érlelt” [izturēts mucā] – visi vīnu veidi;

| — | “első szüret” [pirmā raža], “virgin vintage” vai “szűztermés” [pirmā raža] – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”; |
| --- | --- |

—

“első szüret” [pirmā raža], “virgin vintage” vai “szűztermés” [pirmā raža] – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”;

| — | “újbor” [jauns vīns] vai “primőr” [primeur] – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”; |
| --- | --- |

—

“újbor” [jauns vīns] vai “primőr” [primeur] – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”;

| — | “válogatott szüretelésű bor” [izraudzītas ražas vīns] – visi vīnu veidi, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]; |
| --- | --- |

—

“válogatott szüretelésű bor” [izraudzītas ražas vīns] – visi vīnu veidi, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns];

| — | “szűretlen” [nefiltrēts] – baltvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns], “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]; |
| --- | --- |

—

“szűretlen” [nefiltrēts] – baltvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns], “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns];

| — | “töppedt szőlőből készült bor” [no žuvušām vīnogām izgatavots vīns] – baltvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”, “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns]; |
| --- | --- |

—

“töppedt szőlőből készült bor” [no žuvušām vīnogām izgatavots vīns] – baltvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “Siller”, “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns];

| — | “ledus vīns” – baltvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns]; |
| --- | --- |

—

“ledus vīns” – baltvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns];

| — | “Küvé” vai “cuvée” – visi vīnu veidi, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]; |
| --- | --- |

—

“Küvé” vai “cuvée” – visi vīnu veidi, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns];

| — | “Muzeális bor” [ļoti rets vīns] – baltvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns]; |
| --- | --- |

—

“Muzeális bor” [ļoti rets vīns] – baltvīns, sarkanvīns, “Muskotály” [muskatvīns], “késői szüretelésű bor” [vēlīnās ražas vīns];

| — | “főbor” [pirmšķirīgs vīns] – baltvīns, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns]. |
| --- | --- |

—

“főbor” [pirmšķirīgs vīns] – baltvīns, “superior fehér” [augstākās klases baltvīns], “superior vörös” [augstākās klases sarkanvīns].

Noteikumi par tirdzniecību

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

| a) | vēlīnās ražas vīnus, kā arī baltvīnu un augstākās klases sarkanvīnu var laist tirgū tikai pudelēs. Prasība par pildīšanu pudelēs neattiecas uz vīniem, kurus izgatavojuši ražotāji savā pagrabā, kas atrodas ražošanas apgabalā, patēriņam uz vietas. Papildu kritērijs paredz, ka augstākās klases vīnus var laist tirgū tikai stikla pudelēs ar sērijas numuru marķējumā; |
| --- | --- |

a)

vēlīnās ražas vīnus, kā arī baltvīnu un augstākās klases sarkanvīnu var laist tirgū tikai pudelēs. Prasība par pildīšanu pudelēs neattiecas uz vīniem, kurus izgatavojuši ražotāji savā pagrabā, kas atrodas ražošanas apgabalā, patēriņam uz vietas. Papildu kritērijs paredz, ka augstākās klases vīnus var laist tirgū tikai stikla pudelēs ar sērijas numuru marķējumā;

| b) | vīnus var iepakot tikai ražotne, kura saņēmusi vīna iestādes atļauju un kuru reģistrējusi Mātras Vīndaru kopienas Padome (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT); |
| --- | --- |

b)

vīnus var iepakot tikai ražotne, kura saņēmusi vīna iestādes atļauju un kuru reģistrējusi Mātras Vīndaru kopienas Padome (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT);

| c) | iepakošanu ārpus ražošanas apgabala var veikt tikai tādā gadījumā, ja par to tiek paziņots 48 stundas iepriekš. Paziņojums jāsniedz MHT. Iepakošana jāveic 90 dienu laikā pēc vīna izvešanas no ražošanas apgabala. |
| --- | --- |

c)

iepakošanu ārpus ražošanas apgabala var veikt tikai tādā gadījumā, ja par to tiek paziņots 48 stundas iepriekš. Paziņojums jāsniedz MHT. Iepakošana jāveic 90 dienu laikā pēc vīna izvešanas no ražošanas apgabala.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

atbrīvojums no noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veiktas ražošanas.

Nosacījuma apraksts:

| a) | transportēšanu var veikt, informējot par to MHT sekretāru. Pārvadātājam ir pienākums vismaz 48 stundas pirms produkta transportēšanas uzsākšanas sniegt MHT sekretāram šādu informāciju: vīnogu šķirne, vīnogu misa un bāzes vīns; izcelsmes un galamērķa vietas; pārvadājamais apjoms (nosaka aptuveni ±15 % apmērā no vīnogu daudzuma); |
| --- | --- |

a)

transportēšanu var veikt, informējot par to MHT sekretāru. Pārvadātājam ir pienākums vismaz 48 stundas pirms produkta transportēšanas uzsākšanas sniegt MHT sekretāram šādu informāciju: vīnogu šķirne, vīnogu misa un bāzes vīns; izcelsmes un galamērķa vietas; pārvadājamais apjoms (nosaka aptuveni ±15 % apmērā no vīnogu daudzuma);

| b) | ražošanas apgabals – Bács-Kiskun apgabals, Heves apgabals, Komárom-Esztergom apgabals, Pest apgabals. |
| --- | --- |

b)

ražošanas apgabals – Bács-Kiskun apgabals, Heves apgabals, Komárom-Esztergom apgabals, Pest apgabals.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 8.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 190/46

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 190/08)

Šī publikācija dod tiesības trijos mēnešos no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“ROOIBOS”/“RED BUSH”

ES Nr.: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018.

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Rooibos”/“Red Bush”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dienvidāfrika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush” var izmantot tikai, lai apzīmētu kaltētas lapas un zariņus, kuri iegūti no 100 % tīra “Rooibos”/“Red Bush”, t. i., Aspalathus linearis, ko audzē vai kas aug savvaļā šajā pieteikumā aprakstītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Ir divi “Rooibos”/“Red Bush” veidi: a) oksidētas un b) zaļas (neoksidētas) kaltētas Aspalathus linearis lapas un zariņi.

| a) | Oksidēto kaltēto Aspalathus linearis lapu un zariņu gadījumā “Rooibos”/“Red Bush” ir īpatnēja krāsa, kas var būt no gaiši brūnas, dzeltenas līdz spīdīgai ķieģeļsarkanai krāsai. Produkts var saturēt arī dažus gaišākas krāsas zariņus (kaltētu zaru gabaliņus). “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 10 %. |
| --- | --- |

a)

Oksidēto kaltēto Aspalathus linearis lapu un zariņu gadījumā “Rooibos”/“Red Bush” ir īpatnēja krāsa, kas var būt no gaiši brūnas, dzeltenas līdz spīdīgai ķieģeļsarkanai krāsai. Produkts var saturēt arī dažus gaišākas krāsas zariņus (kaltētu zaru gabaliņus). “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 10 %.

| b) | Zaļa (neoksidēta) “Rooibos”/“Red Bush” ir neoksidētās kaltētās Aspalathus linearis auga lapas un zariņi. Zaļajai (neoksidētajai) “Rooibos”/“Red Bush” nav nekādu brūnēšanas vai oksidācijas pazīmju. Zaļās (neoksidētās) “Rooibos”/“Red Bush” gadījumā lapu dominējošā krāsa ir gaiši zaļa, produkts satur arī sarkanbrūnu tievu zaru gabaliņus un baltus koksnainus gabaliņus. Zaļas (neoksidētas) “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 5 %. |
| --- | --- |

b)

Zaļa (neoksidēta) “Rooibos”/“Red Bush” ir neoksidētās kaltētās Aspalathus linearis auga lapas un zariņi. Zaļajai (neoksidētajai) “Rooibos”/“Red Bush” nav nekādu brūnēšanas vai oksidācijas pazīmju. Zaļās (neoksidētās) “Rooibos”/“Red Bush” gadījumā lapu dominējošā krāsa ir gaiši zaļa, produkts satur arī sarkanbrūnu tievu zaru gabaliņus un baltus koksnainus gabaliņus. Zaļas (neoksidētas) “Rooibos”/“Red Bush” mitruma saturs ir zemāks par 5 %.

“Rooibos”/“Red Bush” smaržu un garšu nosaka ar organoleptisko pārbaudi, ko veic apmācīts testētājs. Dažādu “Rooibos”/“Red Bush” partiju smarža un garša var būt atšķirīga, taču lielu paraugu kopuma analīzē ir pierādījies, ka “Rooibos”/“Red Bush” piemīt tālāk minētie aromāti dažādās pakāpēs.

| Smarža | salda | medus |
| --- | --- | --- |
| karameles |
| augļu | citrusaugļu |
| ogu |
| aprikožu ievārījuma |
| koksnes | krūmu/zariņu |
| dūmu/deguma |
| ziedu | finbosa |
| parfīma |
| pikanta | kanēļa |
| Garša un sajūta pagaršojot | pamatgaršas | salda |
| rūgta |
| skāba |
| sajūta pagaršojot | mīksta un maiga |
| savelkoša |

Smarža

salda

medus

karameles

augļu

citrusaugļu

ogu

aprikožu ievārījuma

koksnes

krūmu/zariņu

dūmu/deguma

ziedu

finbosa

parfīma

pikanta

kanēļa

Garša un sajūta pagaršojot

pamatgaršas

salda

rūgta

skāba

sajūta pagaršojot

mīksta un maiga

savelkoša

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Vienīgā “Rooibos”/“Red Bush” izejviela ir svaigi novāktas Aspalathus linearis lapas un zariņi.

Tā satur 0,02–1,16 % aspalatīna un līdz 0,4 % notofagīna.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Produkta “Rooibos”/“Red Bush” ražošanas laikā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir jāveic tālāk aprakstītās darbības.

| a) | Vietējie sēklu vācēji ievāc Aspalathus linearis auga sēklas, nereti no skudru pūžņiem. Pēc tam vācēji sēklas piegādā lauksaimniekiem. Tā ir sena tradīcija, kas joprojām saglabājusies un arī mūsdienās ir “Rooibos” audzēšanas procesa būtiska daļa. |
| --- | --- |

a)

Vietējie sēklu vācēji ievāc Aspalathus linearis auga sēklas, nereti no skudru pūžņiem. Pēc tam vācēji sēklas piegādā lauksaimniekiem. Tā ir sena tradīcija, kas joprojām saglabājusies un arī mūsdienās ir “Rooibos” audzēšanas procesa būtiska daļa.

| b) | Augus vai nu audzē komerciāliem nolūkiem, vai arī tie aug dabiskos apstākļos savvaļā. |
| --- | --- |

b)

Augus vai nu audzē komerciāliem nolūkiem, vai arī tie aug dabiskos apstākļos savvaļā.

| c) | Lapas un zariņus novāc no apstrādātiem laukiem (mehanizēti vai manuāli) vai savvaļā (tikai manuāli). |
| --- | --- |

c)

Lapas un zariņus novāc no apstrādātiem laukiem (mehanizēti vai manuāli) vai savvaļā (tikai manuāli).

| d) | Tad tos apstrādā un kaltē tējas laukumā. Tējas laukums var atrasties saimniecībā vai ārpus tās, taču tam jāatrodas noteiktajā apgabalā. |
| --- | --- |

d)

Tad tos apstrādā un kaltē tējas laukumā. Tējas laukums var atrasties saimniecībā vai ārpus tās, taču tam jāatrodas noteiktajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

–

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

“Rooibos”/“Red Bush” var tikt maisīta ar tējām, uzlējumiem un citiem produktiem, kas ir vai nav paredzēti lietošanai pārtikā. Šādu produktu marķēšanai ir jāatbilst noteikumiem, kurus produktu marķēšanai piemēro produkta tirdzniecības teritorijā.

Tālāk norādīti gadījumi, kad atļauts izmantot nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush”.

| — | Lai produktu varētu apzīmēt ar nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush”, gatavajam produktam 100 % apmērā jāsastāv no kaltētām Aspalathus linearis lapām un zariņiem. |
| --- | --- |

—

Lai produktu varētu apzīmēt ar nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush”, gatavajam produktam 100 % apmērā jāsastāv no kaltētām Aspalathus linearis lapām un zariņiem.

| — | Ja “Rooibos”/“Red Bush” ir maisījumā ar citu produktu, nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush” var izmantot kā galveno apzīmētāju (“Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>), ja:






  — | “Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa, |
| --- | --- | --- |

—

Ja “Rooibos”/“Red Bush” ir maisījumā ar citu produktu, nosaukumu “Rooibos”/“Red Bush” var izmantot kā galveno apzīmētāju (“Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>), ja:

—

“Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa,

| — | uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs procentuālais sastāvs, |
| --- | --- |

—

uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs procentuālais sastāvs,

| — | gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu. |
| --- | --- |

—

gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu.

| — | Ja cits produkts ir maisījumā ar “Rooibos”/“Red Bush”, to var apzīmēt ar norādi “<<cits produkts>> un “Rooibos”/“Red Bush” maisījums” tikai tad, ja tas satur “Rooibos”/“Red Bush” un ir ievēroti šādi nosacījumi:






  — | “Rooibos”/“Red Bush” produktam piešķir sevišķas īpašības, |
| --- | --- | --- |

—

Ja cits produkts ir maisījumā ar “Rooibos”/“Red Bush”, to var apzīmēt ar norādi “<<cits produkts>> un “Rooibos”/“Red Bush” maisījums” tikai tad, ja tas satur “Rooibos”/“Red Bush” un ir ievēroti šādi nosacījumi:

—

“Rooibos”/“Red Bush” produktam piešķir sevišķas īpašības,

| — | uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos, |
| --- | --- |

—

uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos,

| — | uz etiķetes vispirms ir norādīts produkts, kura saturs procentuāli ir visaugstākais. |
| --- | --- |

—

uz etiķetes vispirms ir norādīts produkts, kura saturs procentuāli ir visaugstākais.

| — | “Rooibos”/“Red Bush” aromatizēto tēju vai uzlējumus ar šķidrajiem aromatizētājiem (aromatizēta “Rooibos”/“Red Bush”) var apzīmēt ar norādi ““Rooibos”/“Red Bush” <<šķidrais aromatizētājs>>”, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  — | “Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa (izņemot ūdeni), |
| --- | --- | --- |

—

“Rooibos”/“Red Bush” aromatizēto tēju vai uzlējumus ar šķidrajiem aromatizētājiem (aromatizēta “Rooibos”/“Red Bush”) var apzīmēt ar norādi ““Rooibos”/“Red Bush” <<šķidrais aromatizētājs>>”, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

—

“Rooibos”/“Red Bush” ir galvenā sastāvdaļa (izņemot ūdeni),

| — | uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos, |
| --- | --- |

—

uz etiķetes/iepakojuma ir norādīts precīzs “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos,

| — | gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu. |
| --- | --- |

—

gatavajam produktam joprojām jābūt atpazīstamam kā “Rooibos”/“Red Bush” saskaņā ar produkta aprakstu.

| — | Citu produktu (piem., ekstraktu, ziepju, krēmu, jogurtu, alkoholisko dzērienu) gadījumā tekstu ““Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>” var norādīt šā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, kā arī marķējumā, noformējumā un reklāmā, kas saistīta ar šo produktu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:






  — | produkta sastāvā nav nevienas citas līdzīgas sastāvdaļas, t. i., nevienas sastāvdaļas, kas var daļēji vai pilnībā aizstāt “Rooibos”/“Red Bush”, |
| --- | --- | --- |

—

Citu produktu (piem., ekstraktu, ziepju, krēmu, jogurtu, alkoholisko dzērienu) gadījumā tekstu ““Rooibos”/“Red Bush” <<cits produkts>>” var norādīt šā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, kā arī marķējumā, noformējumā un reklāmā, kas saistīta ar šo produktu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

—

produkta sastāvā nav nevienas citas līdzīgas sastāvdaļas, t. i., nevienas sastāvdaļas, kas var daļēji vai pilnībā aizstāt “Rooibos”/“Red Bush”,

| — | “Rooibos”/“Red Bush” jāizmanto pietiekamā daudzumā, lai to varētu uzskatīt par attiecīgā produkta būtisku sastāvdaļu, |
| --- | --- |

—

“Rooibos”/“Red Bush” jāizmanto pietiekamā daudzumā, lai to varētu uzskatīt par attiecīgā produkta būtisku sastāvdaļu,

| — | “Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos jānorāda attiecīgā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai – ja tas nav iespējams – sastāvdaļu sarakstā tieši saistībā ar attiecīgo sastāvdaļu, |
| --- | --- |

—

“Rooibos”/“Red Bush” saturs procentos jānorāda attiecīgā produkta tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai – ja tas nav iespējams – sastāvdaļu sarakstā tieši saistībā ar attiecīgo sastāvdaļu,

| — | jebkādi termini, saīsinājumi vai simboli, kas pievienoti reģistrētajam nosaukumam, kurš izmantots marķējumā, tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai arī produkta sastāvdaļu sarakstā, nedrīkst radīt iespaidu, ka pats produkts ir apzīmēts ar ACVN vai AĢIN. |
| --- | --- |

—

jebkādi termini, saīsinājumi vai simboli, kas pievienoti reģistrētajam nosaukumam, kurš izmantots marķējumā, tirdzniecības nosaukumā vai tā tuvumā, vai arī produkta sastāvdaļu sarakstā, nedrīkst radīt iespaidu, ka pats produkts ir apzīmēts ar ACVN vai AĢIN.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Rooibos”/“Red Bush” ražošanas, kaltēšanas un oksidēšanas ģeogrāfiskais apgabals ir šāds:

| a) | Rietumkāpas provincē ietilpstošās pašvaldības Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof un Witzenberg; |
| --- | --- |

a)

Rietumkāpas provincē ietilpstošās pašvaldības Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof un Witzenberg;

| b) | Ziemeļkāpas provincē ietilpstošā pašvaldība Hantam. |
| --- | --- |

b)

Ziemeļkāpas provincē ietilpstošā pašvaldība Hantam.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskais apgabals

“Rooibos”/“Red Bush” garša un īpašais sastāvs ir tieši saistīti ar klimatiskajiem apstākļiem audzēšanas apgabalā. Aukstajai, mitrajai ziemai sekojošajā pavasarī un vasaras sākumā krūmi aug, un, kad laikapstākļi kļūst aizvien karstāki un sausāki, tie nobriest un tajos uzkrājas polifenols. Tātad, ja Aspalathus linearis augs jebkādos citos klimatiskajos apstākļos, tam nebūs tādas pašas īpašības kā “Rooibos”/“Red Bush” gadījumā, jo polifenola uzkrāšanās būs mazāka. Lai izprastu šo cēlonisko saikni, ir svarīgi saprast, kā Aspalathus linearis ir pielāgojies šā apgabala unikālajam klimatam, augsnēm un ģeogrāfiskajiem apstākļiem.

Ģeogrāfiskajam apgabalam, kurā dabiski aug “Rooibos”/“Red Bush”, raksturīgas karstas, sausas vasaras un aukstas, mitras ziemas. Vredendal pilsētā 2015. gada 27. oktobrī tika reģistrēta augstākā temperatūra, kāda pasaulē jebkad reģistrēta oktobrī, t. i., 48,3 °C. Nokrišņu daudzums šajā apgabalā ir 380–635 mm gadā, tie galvenokārt ir ziemas mēnešos, bet vasaras sākumā un rudens beigās laiku pa laikam vērojamas lietusgāzes. Garās, karstās vasaras mēnešos valda ļoti liels sausums. Apgabalā esošās augsnes ir veidojušās no Tafelbērha smilšakmens iežiem, tāpēc tās ir nabadzīgas, rupjgraudainas, smilšainas augsnes, kuru pH ir no 4,5 līdz 5,5. Tafelbērha smilšakmens iežos dominē kvarca smilšakmens, kas veidojies pirms 510–400 miljoniem gadu. Tas ir cietākais un erozijnoturīgākais Kāpas virsgrupas slānis.

Lai pielāgotos šim skarbajam klimatam, “Rooibos”/“Red Bush” ir ieguvis dažas unikālas īpašības (t. i., lapu formu un pārklājumu utt.). Papildus sānsakņu tīklam, kas atrodas tikai nedaudz zem augsnes virsas un spēj uzsūkt ūdeni pat pavisam neliela lietus gadījumā, augam ir gara mietsakne, kas var sniegties arī divu metru dziļumā un palīdz tam sausajās vasarās atrast mitrumu un aizsniegt ūdeni. Sānsaknes ļauj augam uzņemt vairāk fosfora no augsnes, kas fosfora ziņā ir viena no nabadzīgākajām pasaulē.

Viens no lielākajiem noslēpumiem, kas saistīts ar “Rooibos”/“Red Bush” spēju pielāgoties skarbajam klimatam, ir tā simbioze ar slāpekļa saistītājbaktērijām, kuras mājo uz tā saknēm. Aspalathus linearis ir pākšaugs, un uz tā saknēm dzīvojošās baktērijas procesā, ko sauc par slāpekļa piesaistīšanu, slāpekļa dioksīdu pārveido bioloģiski izmantojamā amonjakā. Augs uzņem slāpekli un to izmanto, bet apmaiņā nodrošina baktērijām barības vielas. Šis ir pākšaugiem raksturīgs process, taču Aspalathus linearis gadījumu unikālu padara tas, ka vietējās Bradyrhizobium ģints baktērijas dabiski ir izturīgas pret skābumu un augam ir zināmas spējas mainīt rizosfēras pH, lai sekmētu simbiozi un barības vielu pieejamību augiem, kas aug šajā citādi neauglīgajā skābajā augsnē. Literatūrā minēts, ka ir ļoti maz tādu simbiozes gadījumu, kuros augi var izturēt tik lielu augsnes skābumu un barības vielu trūkumu, bet vienlaikus piesaistīt tik lielu daudzumu slāpekļa, kā tas ir Aspalathus linearis gadījumā.

“Rooibos”/“Red Bush” audzētāji izmanto karsto un sauso vasaru priekšrocības, lai dabiski kaltētu novākto ražu. “Rooibos”/“Red Bush” katru gadu novāc vasaras karstumā un tūlīt pēc novākšanas kaltē saulē. Karstā saule un lietus trūkums ļauj kaltēt “Rooibos”/“Red Bush” dabiskos apstākļos, un kaltēšanas laikā var optimāli kontrolēt oksidācijas procesu.

Cilvēka iejaukšanās

Lai gan Kāpas floristiskais apgabals (ar atšķirīgo finbosa augāju) ir mazākais no sešām pasaules floras valstīm, tas ir visdaudzveidīgākais un endēmisko augu sugu daudzveidības, blīvuma un skaita ziņā ir uzskatāms par vienu no īpašākajām vietām pasaulē. Tomēr Aspalathus linearis ir viens no nedaudzajiem augiem, kas no savvaļas auga ir sekmīgi kļuvis par kultūraugu un līdz pat šai dienai ir viens no salīdzinoši nedaudzajiem ekonomiski nozīmīgajiem finbosa augiem; tas noticis cilvēka iejaukšanās rezultātā.

Pirms teju 250 gadiem Zviedrijas dabaszinātnieks Karls Tūnbergs [Carl Thunberg] ziņoja, ka, ceļodams pa Āfriku 1772. gadā, ir saticis vietējos iedzīvotājus un novērojis, ka viņi no “Rooibos”/“Red Bush” gatavo dzērienu. “Rooibos”/“Red Bush” lapas un zariņi tika savākti kalnos un saišķos ievietoti audekla maisos, kurus uzcēla ēzeļu mugurā, lai tie tos nonestu lejā pa stāvajām nogāzēm. Tolaik izstrādātās “Rooibos”/“Red Bush” apstrādes metodes tiek izmantotas joprojām (vispirms “Rooibos”/“Red Bush” lapas un zariņus sagriež un saberž, tad saber stirpās, kurās notiek fermentēšanas process (tēja “svīst”), un, visbeidzot, izklāj žāvēties saulē).

Ap 1930. gadu Klenviljamas vietējais ārsts un dabas mīļotājs Pīters Lefrā Nortjē [Pieter Le Fras Nortier] sāka interesēties par “savvaļas krūma tēju” un eksperimentēt ar “Rooibos”/“Red Bush”. “Rooibos”/“Red Bush” sēklas bija ārkārtīgi sīkas, tāpēc grūti atrodamas, un Nortjē lūdza vietējos iedzīvotājus, kuru vidū bija daži viņa pacienti, meklēt tās smilšainajās augsnēs un atnest viņam. Kāda khoju sieviete viņam atnesa sērkociņu kastīti, pilnu ar sēklām, un vēlāk Nortjē uzzināja, kā viņai izdevies tās savākt. Sieviete bija sekojusi skudrām, kas vilkušas “Rooibos”/“Red Bush” sēklas uz skudru pūzni. Tad viņa tās savākusi no skudru pūžņa, vienmēr dažas atstājot, lai skudras varētu izdzīvot. Šādu sēklu vākšanas veidu daži sēklu vācēji izmanto joprojām.

Meklējot iespēju sēklas pavairot, Nortjē atklāja, ka tās dīgst tikai tad, ja vispirms tiek sašķelts sēklapvalks, tādējādi atdarinot kalnu ugunsgrēku ietekmi. Nortjē izaudzēja pirmos augus savā fermā Klein Kliphuis netālu no Klenviljamas. Viņš saprata, ka sēklas būtu jāsēj janvārī un ka labākais sīko stādu pārstādīšanas laiks ir tūlīt pēc stiprām lietavām, kad gaidāms, ka līs vēl. Nortjē arī iedvesmoja un iedrošināja vietējos lauksaimniekus sākt audzēt “Rooibos”/“Red Bush”.

Arī mūsdienās šo sēklu vākšanas un sēklapvalka iešķelšanas praksi izmanto joprojām, un Aspalathus linearis audzē sausā augsnē, jo augs ir pielāgots sausām, karstām vasarām. Šie vides apstākļi ietekmē “Rooibos”/“Red Bush” ķīmisko sastāvu, konkrētāk, gatavajā produktā esošo polifenolu saturu un veidu. “Rooibos”/“Red Bush” audzētāji ir pielāgojuši savu zemes apsaimniekošanas un audzēšanas praksi reģiona skarbajiem apstākļiem. Piemēram, audzēšanai paredzēto apgabalu nolīšanai nevar izmantot uguni, jo tā iznīcina augsnes organisko vielu. Turklāt būtiska nozīme dažādajos audzēšanas procesa posmos ir virsaugiem, un saudzējoša augsnes apstrāde ir ierasta prakse.

Lapas un zariņus ievāc sausajos vasaras mēnešos, t. i., no novembra līdz maijam, turklāt 20 % no augu materiāla ir jāatstāj uz auga. Tikko novāktais materiāls tējas laukumā jānogādā 72 stundu laikā no novākšanas brīža, un zariņu un lapu sasmalcināšanai līdz 1–10 mm garumam izmanto mehanizētu griezēju. Oksidētas tējas “Rooibos”/“Red Bush” iegūšanai svaigi sagriezto materiālu saber stirpās uz tējas laukuma betona vai akmens grīdas, tādējādi pakļaujot to saules gaismas iedarbībai. Stirpas samitrina, lapas saberž un stirpas regulāri apvērš, kamēr tiek sasniegta pareizā konsistence; pēc tam plānā kārtā izklāj tējas laukumā žāvēties. Neoksidētās (zaļās) “Rooibos”/“Red Bush” iegūšanai lapas un zariņus plānā kārtā izklāj tējas laukumā tūlīt pēc to sagriešanas 1–10 mm garumā.

Tējas laukumā notiekošo procesu bieži raksturo kā mākslu, un tas ir viena no svarīgākajām “Rooibos”/“Red Bush” ražošanas procesa daļām, jo tam nepieciešamas īpašas prasmes un zināšanas. Tējas ražotājs rūpīgi uzmana tējas krāsu, konsistenci un mitrumu, līdz tiek sasniegta vēlamā ziepjainā sajūta. Tipiska metode ir šāda: paņemt sauju slapjās, saberztās tējas un saspiest to dūrē; ja mitruma saturs ir pareizs, caur pirkstu starpām izsūcas niecīga šķidruma strūkliņa.

Eksperti šķirotāji “Rooibos”/“Red Bush” kvalitāti vērtē pēc vairākiem faktoriem, ieskaitot sauso un ievilkušos lapu krāsu, uzlējuma intensitāti, krāsu un dzidrumu, kā arī smaržu un garšu. Garšas un smaržas vērtēšanai izmanto apmācīto organoleptisko vērtētāju grupas. Ir izstrādāta organoleptiskās vērtēšanas apļveida shēma – noderīgs rīks, kas sekmē saziņu starp “Rooibos”/“Red Bush” audzētājiem, apstrādātājiem, šķirošanas ekspertiem un tirgotājiem, kā arī aromātu namiem, importētājiem un patērētājiem. Lai palīdzētu interpretēt deskriptorus, ir izstrādāts arī sākotnējs organoleptiskais leksikons, kurā aprakstīti daži deskriptori.

Produkta specifika

“Rooibos”/“Red Bush” unikālās organoleptiskās īpašības (proti, smarža, garša un sajūta pagaršojot) ietver 27 deskriptīvus apzīmētājus. 20 apzīmētāji, kas raksturo smaržu, un septiņi apzīmētāji, kas raksturo garšu un sajūtu pagaršojot, ir noteikti, balstoties uz liela paraugu kopuma analīzi, un ietver “Rooibos”/“Red Bush” raksturīgākās organoleptiskās pazīmes.

Šīs unikālās “Rooibos”/“Red Bush” organoleptiskās īpašības var attiecināt uz Aspalathus linearis komplekso fenolu ķīmisko sastāvu. Produkta “Rooibos”/“Red Bush” flavonoīdu sastāvs ir unikāls, jo tā sastāvā ir aspalatīns un aspalalinīns, kā arī tādi reti savienojumi kā notofagīns un enolfenilpirovīnogskābes glikozīds. Lai gan vairums flavonoīdu ir sastopami visā augu valstī, aspalatīns līdz šim ir konstatēts tikai augā Aspalathus linearis, un tas nodrošina tā unikālās organoleptiskās īpašības.

Iepriekšējā daļā minēts, ka “Rooibos”/“Red Bush” kaltēto lapu un zariņu izmantošana tējai pirmo reizi tika dokumentēta gandrīz pirms 250 gadiem. Kopš tā laika šī tēja ar tās augļaino, saldo garšu, bez kofeīna un ar nelielu tanīnu saturu ir kļuvusi par Dienvidāfrikas kultūras dārgumu. 2005. gadā veiktās aptaujas liecina, ka “Rooibos”/“Red Bush” tēja Dienvidāfrikā ir viens no desmit neoficiālā gaisotnē visbiežāk patērētajiem pārtikas produktiem.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---