# Úřední věstník C 186/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 186 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 635. června 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 186

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 635. června 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2020/C 186/01 | Závěry Rady o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví | 1 |
| | Evropská komise |
| 2020/C 186/02 | Směnné kurzy vůči euru — 4. června 2020 | 7 |

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2020/C 186/01

Závěry Rady o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví

1

Evropská komise

2020/C 186/02

Směnné kurzy vůči euru — 4. června 2020

7

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 186/03 | Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu | 8 |
| 2020/C 186/04 | Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 19 |
| 2020/C 186/05 | Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 | 23 |
| 2020/C 186/06 | Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 38 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 186/03

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

8

2020/C 186/04

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

19

2020/C 186/05

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

23

2020/C 186/06

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

38

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/1

---

Závěry Rady o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví

(2020/C 186/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM NA:

| 1. | Politické souvislosti uvedené v příloze; |
| --- | --- |

1.

PŘIPOMÍNAJÍC, ŽE:

| 2. | kulturní dědictví v celé své rozmanitosti (od dědictví hmotného včetně lokalit a krajinných celků, artefaktů a památek, po nehmotné, jež zahrnuje znalosti, dovednosti a postupy, ústní tradice a scénická umění) je pro člověka i pro společnost důležitým zdrojem identity, inovativnosti a tvořivosti, který nejen že je sám o sobě neocenitelnou hodnotou pro rozvoj a dobré životní podmínky evropské společnosti, ale významným způsobem se také podílí na hospodářském růstu, sociálním začleňování a udržitelném rozvoji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | význam kulturního dědictví, na nějž poukázala nová strategická agenda EU na období 2019–2024 a který byl zařazen mezi priority pracovního plánu pro kulturu (2019–2022) a Nové evropské agendy pro kulturu, by měl být zohledněn při plnění cílů udržitelného rozvoje a koncipování programů v oblasti rozvoje na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kulturní dědictví může být ohroženo nejrůznějšími způsoby, ať už vlivem neúmyslného či naopak záměrného lidského jednání, přírodního nebezpečí, ojedinělých nebo opakujících se událostí nebo v důsledku pomalého rozpadu, procesu vylidňování nebo náhlé katastrofy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | základem pro přijetí podpůrných opatření se zaměřením na určení a řízení rizik v oblasti kulturního dědictví by měly být výsledky Evropského roku kulturního dědictví 2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ochrana kulturního dědictví před celou škálou hrozeb je také cílem zvláštního souboru opatření v rámci evropského akčního rámce pro kulturní dědictví a jeho třetího pilíře s názvem „Kulturní dědictví pro odolnou Evropu“; |
| --- | --- |

6.

BEROUC NA VĚDOMÍ

| 7. | mezinárodně uznávané normativní nástroje, standardy a zásady v oblasti ochrany a obnovy a vklady mezinárodních organizací (jako jsou UNESCO a Rada Evropy), jakož i vládních, mezivládních (jako je Mezinárodní centrum pro studium ochrany a restaurování kulturního dědictví (ICCROM)), nevládních a oborových organizací (jako například Mezinárodní rada pro památky a památná místa (ICOMOS) a Mezinárodní rada muzeí (ICOM)) k ochraně kulturního dědictví; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naléhavou nutnost vybízet na všech příslušných úrovních a s příslušnými partnery ke spolupráci zaměřené na zjišťování rizikových faktorů a s ohledem na to smysluplnosti vytvoření a provádění plánů řízení rizik v oblasti kulturního dědictví; |
| --- | --- |

8.

| 9. | že stanovení dlouhodobých opatření na základě provádění plánů řízení rizik má, společně s plánovanými politikami, ochrannými opatřeními a osvědčenými postupy, klíčový význam pro účinnou prevenci a zmírňování škod v rámci přístupu zaměřeného na lidi s cílem zajistit ochranu kulturního dědictví; |
| --- | --- |

9.

UZNÁVAJÍC, ŽE:

| 10. | změna klimatu je celosvětový jev a obrovský problém, který má na kulturní a přírodní dědictví zásadní vliv, a že je třeba v nejvyšší možné míře přijmout opatření zaměřená na prevenci a zmírnění těchto nepříznivých dopadů, přizpůsobení se jim a na jejich odvrácení, je-li to možné. |
| --- | --- |

10.

| 11. | v těchto časech rostoucí nejistoty na mezinárodní úrovni, včetně narůstajícího počtu krizových situací a katastrof, jsou ochrana a udržitelné správy kulturního dědictví důležitým zdrojem společenské odolnosti a příspěvkem v boji proti změně klimatu, přičemž EU a její členské státy v tomto ohledu mohou hrát při řízení rizik kulturního dědictví významnou úlohu globálního aktéra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | krize jako pandemie COVID-19 mají na kulturní a kreativní odvětví mimořádný hospodářský a sociální dopad. Zásadní ztráta příjmů, narušení výměny znalostí, pozastavení udržovacích a restaurátorských prací, omezení týkající se přístupu a účasti a další důsledky vyžadují větší zaměření na udržitelnost a odolnost jakožto na klíčové prvky správy kulturního dědictví; |
| --- | --- |

12.

| 13. | územní plánování, výstavba budov a územní rozvoj ve městech i ve venkovských oblastech vyžadují plné zapojení zúčastněných subjektů, tak aby kulturní dědictví bylo vnímáno jako hodnota, která nesmí být ohrožována nebo opomíjena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | řízení rizik by se mělo stát součástí vzdělávání, a to jak na úrovni odborné přípravy, tak i celoživotního učení, neboť se jedná o zásadní prvek, který zajistí informovanost komunit o rizicích a jejich větší zapojení do ochranných a konzervačních opatření; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pro porozumění přírodě a dopadům hrozeb, jakou je i změna klimatu, a při vývoji inovativních a účinných metodik pro účely řízení rizik v oblasti kulturního dědictví hraje důležitou úlohu výzkum; |
| --- | --- |

15.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A ZA ŘÁDNÉHO DODRŽENÍ ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 16. | určily inovativní nástroje a přístupy dostupné na úrovni EU pro účely určování, prevence rizik, připravenosti na ně a jejich zmírňování a aby těchto nástrojů aktivně využívaly s cílem přispět k procesu udržitelné ochrany, sledování a snazšího vyhodnocování rizik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sdílely informace o stávajících sítích odborníků v oblasti kulturního dědictví na vnitrostátní i jiné úrovni a prosazovaly určování, ochranu a zachovávání nebo obnovu evropského kulturního dědictví; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ve vhodných případech vypracovaly společné mechanismy pro řízení rizik a prosazovaly spolupráci na všech úrovních a aby na všech úrovních rozhodování a správy v oblasti kulturního dědictví posilovaly přijímání přístupů založených na spolupráci a na zásadách participativního řízení a sdílené odpovědnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uznávaly kulturní dědictví a začlenily jej do politik a plánů v oblasti rizika katastrof a jejich řízení na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni a případně zavedly meziodvětvovou spolupráci s cílem zajistit odpovídající řízení rizik v oblasti kulturního dědictví, s přihlédnutím k příslušným ustanovením uvedeným v rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | věnovaly zvláštní pozornost ochraně kulturního dědictví v méně obydlených oblastech s cílem zajistit dostupnost příslušných opatření na zmírňování rizik na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | posílily úlohu zaznamenávání a dokumentace v souvislosti se zachováním nedigitálního, digitalizovaného i původně digitálního obsahu, přičemž v tomto ohledu musí být splněny zásady interoperability, slučitelnosti, přístupnosti a udržitelnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podporovaly činnosti zaměřené na pravidelnou údržbu nemovitého a movitého kulturního dědictví, jakož i péči o krajinu a využívání vhodných vysoce kvalitních metod, technik a materiálů při konzervačních postupech v zájmu prosazování udržitelnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prosazovaly zachování a předávání tradičních dovedností a řemesel a případně navrhovaly zvláštní programy odborné přípravy zaměřené na řízení rizik ve všech fázích profesního rozvoje pro odborníky v oblasti kulturního dědictví a další příslušné profese; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zvyšovaly povědomí o nových digitálních technologiích, zejména o pokroku v oblasti 3D technologií, a jejich využívání, jakožto základního předpokladu pro inovativní výzkum, dokumentaci a výklad kulturního dědictví, ale i pro uplatňování vhodných metod ochrany; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ve vhodných případech používaly za účelem sledování kulturního dědictví dostupná data z družicových programů, jako je Copernicus, a z dalších zdrojů. V tomto směru lze také využívat informace získané prostřednictvím technologií pozorování Země, jako je mapování rizik a ukazatele změny klimatu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | posilovaly významnou úlohu, kterou v oblasti řízení rizik hrají úřady, kulturní instituce jako muzea, archivy, knihovny, galerie, depozitáře a vlastníci kulturních statků, jakož i občané a občanská společnost, a poukazovaly na nutnost úzké spolupráce mezi nimi; |
| --- | --- |

26.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| 27. | zvyšovaly povědomí a mobilizovaly stávající finanční a logistické zdroje pro potřeby související s ochranou ohroženého kulturního dědictví; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vytvářely příležitosti pro zvyšování povědomí, mobilitu a výměnu zkušeností mezi příslušnými zúčastněnými stranami za účelem lepšího sdílení osvědčených postupů, zejména v oblasti obnovy po katastrofách, a nejnovějšího vývoje v oblasti řízení rizik a na podporu budování kapacit a předávání poznatků; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vybízely evropskou mládež k účasti na různých činnostech v oblasti kulturního dědictví, včetně takových, které kladou důraz na význam ochrany kulturního dědictví; |
| --- | --- |

29.

| 30. | se ve vhodných případech zapojovaly do činností souvisejících s řízením rizik v rámci Komise a jejích skupin odborníků pro oblast kulturního dědictví, se zvláštním zřetelem k metodám určování a prevence ztrát a jejich omezování, jakož i k analýze rizik a prioritizaci souvisejících navazujících činností; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozitivním způsobem informovaly veřejnost o hodnotě kulturního dědictví podporou odpovědného chování a zapojováním se do činností v oblasti ochrany; |
| --- | --- |

31.

VYZÝVÁ KOMISI, ABY

| 32. | zvážila vypracování příručky EU o řízení rizik v oblasti kulturního dědictví, která by mohla vycházet z: a) výsledků projektů, jejichž seznam je uveden v evropském akčním rámci pro kulturní dědictví a jeho seskupení akcí č. 9 s názvem Ochrana kulturního dědictví před přírodními katastrofami a změnou klimatu, b) analýzy vnitrostátních souhrnů o řízení rizik v souvislosti s katastrofami, které mají být Komisi poskytnuty do 31. prosince 2020 v souladu s čl. 6 odst. 1 rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie, a c) příslušných prvků vnitrostátních plánů nebo strategií přizpůsobení se změně klimatu. V této souvislosti by rovněž mohlo být využito úsilí vynaloženého v souvislosti s vytvořením sítě odborných středisek po celé EU pro uchovávání informací o ohroženém kulturním dědictví prostřednictvím rozsáhlé digitalizace, která byla oznámena v Nové evropské agendě pro kulturu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pokračovala v probíhajícím dialogu a ve spolupráci se sítěmi, které již s řízením rizik v oblasti kulturního dědictví získaly cenné zkušenosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | usilovala o součinnost s příslušnými mezinárodními (vládními, mezivládními a nevládními) organizacemi s cílem udržitelným způsobem zachovat a ochránit kulturní dědictví pro dnešní a budoucí generace. |
| --- | --- |

34.

---

PŘÍLOHA

Relevantní dokumenty týkající se příslušné politiky

Evropská rada

| — | Závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 (dokument EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

—

Závěry Evropské rady ze dne 14. prosince 2017 (dokument EUCO 19/1/17 REV 1)

| — | Nová strategická agenda na období 2019–2024 (přijatá Evropskou radou dne 20. června 2019) |
| --- | --- |

—

Nová strategická agenda na období 2019–2024 (přijatá Evropskou radou dne 20. června 2019)

Ministerská prohlášení

| — | Davoská deklarace – Na cestě ke kvalitní stavební kultuře pro Evropu, 20.–22. ledna 2018 |
| --- | --- |

—

Davoská deklarace – Na cestě ke kvalitní stavební kultuře pro Evropu, 20.–22. ledna 2018

| — | Prohlášení o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví, Brusel, Digitální den 2019, 8. dubna 2019 |
| --- | --- |

—

Prohlášení o spolupráci na rozvoji digitalizace kulturního dědictví, Brusel, Digitální den 2019, 8. dubna 2019

| — | Bukurešťské prohlášení ministrů kultury a jejich zástupců o úloze kultury při budování budoucnosti Evropy, 16. dubna 2019 |
| --- | --- |

—

Bukurešťské prohlášení ministrů kultury a jejich zástupců o úloze kultury při budování budoucnosti Evropy, 16. dubna 2019

| — | Prohlášení přijaté na neformálním zasedání ministrů členských států Evropské unie odpovědných za kulturu a evropské záležitosti, Paříž, 3. května 2019 |
| --- | --- |

—

Prohlášení přijaté na neformálním zasedání ministrů členských států Evropské unie odpovědných za kulturu a evropské záležitosti, Paříž, 3. května 2019

Rada

Závěry

| — | Závěry Rady o architektuře: přínos kultury pro udržitelný rozvoj (Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 13). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o architektuře: přínos kultury pro udržitelný rozvoj (Úř. věst. C 319, 13.12.2008, s. 13).

| — | Závěry Rady ze dne 12. května 2009 o kultuře jako katalyzátoru tvořivosti a inovací (dokument 8749/1/09 REV 1) |
| --- | --- |

—

Závěry Rady ze dne 12. května 2009 o kultuře jako katalyzátoru tvořivosti a inovací (dokument 8749/1/09 REV 1)

| — | Závěry Rady o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji (Úř. věst. C 135, 26.5.2010, s. 15). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o přínosu kultury k místnímu a regionálnímu rozvoji (Úř. věst. C 135, 26.5.2010, s. 15).

| — | Závěry Rady o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o kulturním dědictví jako strategickém zdroji pro udržitelný rozvoj Evropy (Úř. věst. C 183, 14.6.2014, s. 36).

| — | Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o participativní správě kulturního dědictví (Úř. věst. C 463, 23.12.2014, s. 1).

| — | Závěry Rady o podpoře přístupu ke kultuře s použitím digitálních prostředků se zaměřením na rozvoj publika (Úř. věst. C 425, 12.12.2017, s. 4). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o podpoře přístupu ke kultuře s použitím digitálních prostředků se zaměřením na rozvoj publika (Úř. věst. C 425, 12.12.2017, s. 4).

| — | Závěry Rady o potřebě prosazovat otázku kulturního dědictví napříč politikami EU (Úř. věst. C 196, 8.6.2018, s. 20). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o potřebě prosazovat otázku kulturního dědictví napříč politikami EU (Úř. věst. C 196, 8.6.2018, s. 20).

| — | Závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu (2019–2022) (Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 12). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu (2019–2022) (Úř. věst. C 460, 21.12.2018, s. 12).

| — | Závěry Rady o mladých kreativních generacích (Úř. věst. C 189, 5.6.2019, s. 34). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o mladých kreativních generacích (Úř. věst. C 189, 5.6.2019, s. 34).

| — | Závěry Rady o strategickém přístupu EU k mezinárodním kulturním vztahům a rámci pro činnost (Úř. věst. C 192, 7.6.2019, s. 6). |
| --- | --- |

—

Závěry Rady o strategickém přístupu EU k mezinárodním kulturním vztahům a rámci pro činnost (Úř. věst. C 192, 7.6.2019, s. 6).

Usnesení

| — | Usnesení ministrů odpovědných za kulturu, zasedajících v Radě, ze dne 13. listopadu 1986 o ochraně architektonického dědictví Evropy (Úř. věst. C 320, 13.12.1986, s. 1). |
| --- | --- |

—

Usnesení ministrů odpovědných za kulturu, zasedajících v Radě, ze dne 13. listopadu 1986 o ochraně architektonického dědictví Evropy (Úř. věst. C 320, 13.12.1986, s. 1).

| — | Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě o kulturním rozměru udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 410, 6.12.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě o kulturním rozměru udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 410, 6.12.2019, s. 1).

Komise

Sdělení

| — | Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (COM(2014) 477 final) |
| --- | --- |

—

Na cestě k integrovanému přístupu ke kulturnímu dědictví pro Evropu (COM(2014) 477 final)

| — | Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury. Příspěvek Evropské komise k setkání vrcholných představitelů v Göteborgu“, 17. listopadu 2017 (COM(2017) 673 final) |
| --- | --- |

—

Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury. Příspěvek Evropské komise k setkání vrcholných představitelů v Göteborgu“, 17. listopadu 2017 (COM(2017) 673 final)

| — | Nová evropská agenda pro kulturu (COM(2018) 267 final) |
| --- | --- |

—

Nová evropská agenda pro kulturu (COM(2018) 267 final)

| — | Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final)

Společná sdělení Evropské komise/vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku

| — | Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy (JOIN(2016) 29 final) |
| --- | --- |

—

Směrem ke strategii EU pro mezinárodní kulturní vztahy (JOIN(2016) 29 final)

Oznámení

| — | Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof, čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU (Úř. věst. C 428, 20.12.2019, s. 8). |
| --- | --- |

—

Pokyny k podávání zpráv o zvládání rizik katastrof, čl. 6 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 1313/2013/EU (Úř. věst. C 428, 20.12.2019, s. 8).

Pracovní dokumenty útvarů Komise

| — | Evropský akční rámec pro kulturní dědictví (SWD(2018) 491 final) |
| --- | --- |

—

Evropský akční rámec pro kulturní dědictví (SWD(2018) 491 final)

Zprávy

| — | Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení Evropského roku kulturního dědictví 2018 (COM(2019) 548 final) |
| --- | --- |

—

Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení Evropského roku kulturního dědictví 2018 (COM(2019) 548 final)

Studie

| — | Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters. A comparative analysis of risk management in the EU - Study (Ochrana kulturního dědictví před přírodními a člověkem způsobenými katastrofami. Komparativní analýza řízení rizik v EU – studie) (duben 2018) |
| --- | --- |

—

Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters. A comparative analysis of risk management in the EU - Study (Ochrana kulturního dědictví před přírodními a člověkem způsobenými katastrofami. Komparativní analýza řízení rizik v EU – studie) (duben 2018)

Organizace spojených národů

| — | Rámec pro činnost z Hyogo na období 2005 až 2015: Budování odolnosti národů a společenství vůči katastrofám |
| --- | --- |

—

Rámec pro činnost z Hyogo na období 2005 až 2015: Budování odolnosti národů a společenství vůči katastrofám

| — | Sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030 |
| --- | --- |

—

Sendajský rámec pro snižování rizika katastrof na období 2015–2030

UNESCO

| — | Úmluva o ochraně kulturních statků za ozbrojeného konfliktu (Haagská úmluva, 1954) |
| --- | --- |

—

Úmluva o ochraně kulturních statků za ozbrojeného konfliktu (Haagská úmluva, 1954)

| — | Úmluva o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví (1972) |
| --- | --- |

—

Úmluva o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví (1972)

| — | Úmluva o ochraně podvodního kulturního dědictví (2001) |
| --- | --- |

—

Úmluva o ochraně podvodního kulturního dědictví (2001)

| — | Charta o ochraně digitálního dědictví (2003) |
| --- | --- |

—

Charta o ochraně digitálního dědictví (2003)

| — | Úmluva o zachování nemateriálního kulturního dědictví (2003) |
| --- | --- |

—

Úmluva o zachování nemateriálního kulturního dědictví (2003)

| — | Strategy for Risk Reduction at World Heritage Properties (Strategie pro minimalizaci rizik u památek zapsaných na seznam světového dědictví) (revidované znění, 2007) |
| --- | --- |

—

Strategy for Risk Reduction at World Heritage Properties (Strategie pro minimalizaci rizik u památek zapsaných na seznam světového dědictví) (revidované znění, 2007)

| — | Managing Disaster Risks for World Heritage (Řízení rizik katastrof pro památky zapsané na seznam světového dědictví) (příručka, červen 2010) |
| --- | --- |

—

Managing Disaster Risks for World Heritage (Řízení rizik katastrof pro památky zapsané na seznam světového dědictví) (příručka, červen 2010)

| — | Budapešťská deklarace o světovém dědictví (přijatá Výborem pro světové dědictví v červnu 2002) |
| --- | --- |

—

Budapešťská deklarace o světovém dědictví (přijatá Výborem pro světové dědictví v červnu 2002)

Rada Evropy

| — | Rámcová úmluva o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (Úmluva z Faro, 2005) |
| --- | --- |

—

Rámcová úmluva o hodnotě kulturního dědictví pro společnost (Úmluva z Faro, 2005)

| — | Doporučení CM/Rec (2017)1 členským státům „European Cultural Heritage Strategy for the 21st century“ (o strategii evropského kulturního dědictví pro 21. století“ (2017) |
| --- | --- |

—

Doporučení CM/Rec (2017)1 členským státům „European Cultural Heritage Strategy for the 21st century“ (o strategii evropského kulturního dědictví pro 21. století“ (2017)

| — | Úmluva o porušování právních norem týkajících se kulturního vlastnictví (2017) |
| --- | --- |

—

Úmluva o porušování právních norem týkajících se kulturního vlastnictví (2017)

| — | European and Mediterranean Major Hazards Agreement (Evropská a středomořská dohoda o závažných hrozbách) (EUR-OPA) |
| --- | --- |

—

European and Mediterranean Major Hazards Agreement (Evropská a středomořská dohoda o závažných hrozbách) (EUR-OPA)

Jiné studie

| — | First Aid to Cultural Heritage in Times of Crisis (První pomoc pro kulturním dědictví v době krize (ICCROM a Fond prince Clause pro kulturu a rozvoj, 2018)) |
| --- | --- |

—

First Aid to Cultural Heritage in Times of Crisis (První pomoc pro kulturním dědictví v době krize (ICCROM a Fond prince Clause pro kulturu a rozvoj, 2018))

| — | European Quality Principles for EU-funded Interventions with Potential Impact upon Cultural Heritage (Evropské zásady kvality pro zásahy financované EU s potenciálním dopadem na kulturní dědictví“ (ICOMOS, 2019)) |
| --- | --- |

—

European Quality Principles for EU-funded Interventions with Potential Impact upon Cultural Heritage (Evropské zásady kvality pro zásahy financované EU s potenciálním dopadem na kulturní dědictví“ (ICOMOS, 2019))

| — | The Global Risks Report 2020 (Zpráva o globálních rizicích z roku 2020 (Světové ekonomické fórum)) |
| --- | --- |

—

The Global Risks Report 2020 (Zpráva o globálních rizicích z roku 2020 (Světové ekonomické fórum))

---

Evropská komise

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/7

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. června 2020

(2020/C 186/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1250 |
| JPY | japonský jen | 122,48 |
| DKK | dánská koruna | 7,4557 |
| GBP | britská libra | 0,89685 |
| SEK | švédská koruna | 10,4172 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0786 |
| ISK | islandská koruna | 148,50 |
| NOK | norská koruna | 10,6048 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,623 |
| HUF | maďarský forint | 344,90 |
| PLN | polský zlotý | 4,4372 |
| RON | rumunský lei | 4,8373 |
| TRY | turecká lira | 7,5868 |
| AUD | australský dolar | 1,6276 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5203 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,7189 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7510 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5758 |
| KRW | jihokorejský won | 1 368,73 |
| ZAR | jihoafrický rand | 19,0059 |
| CNY | čínský juan | 8,0066 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5725 |
| IDR | indonéská rupie | 15 856,88 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,8077 |
| PHP | filipínské peso | 56,109 |
| RUB | ruský rubl | 77,8132 |
| THB | thajský baht | 35,539 |
| BRL | brazilský real | 5,6989 |
| MXN | mexické peso | 24,4761 |
| INR | indická rupie | 84,9320 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1250

JPY

japonský jen

122,48

DKK

dánská koruna

7,4557

GBP

britská libra

0,89685

SEK

švédská koruna

10,4172

CHF

švýcarský frank

1,0786

ISK

islandská koruna

148,50

NOK

norská koruna

10,6048

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,623

HUF

maďarský forint

344,90

PLN

polský zlotý

4,4372

RON

rumunský lei

4,8373

TRY

turecká lira

7,5868

AUD

australský dolar

1,6276

CAD

kanadský dolar

1,5203

HKD

hongkongský dolar

8,7189

NZD

novozélandský dolar

1,7510

SGD

singapurský dolar

1,5758

KRW

jihokorejský won

1 368,73

ZAR

jihoafrický rand

19,0059

CNY

čínský juan

8,0066

HRK

chorvatská kuna

7,5725

IDR

indonéská rupie

15 856,88

MYR

malajsijský ringgit

4,8077

PHP

filipínské peso

56,109

RUB

ruský rubl

77,8132

THB

thajský baht

35,539

BRL

brazilský real

5,6989

MXN

mexické peso

24,4761

INR

indická rupie

84,9320

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/8

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny specifikace produktu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, která není menšího rozsahu

(2020/C 186/03)

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců ode dne tohoto zveřejnění.

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY SPECIFIKACE PRODUKTU U CHRÁNĚNÉHO OZNAČENÍ PŮVODU/CHRÁNĚNÉHO ZEMĚPISNÉHO OZNAČENÍ, KTERÁ NENÍ MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny v souladu s čl. 53 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

„Queijo Terrincho“

EU č.: PDO-PT-0218-AM01 – 19.9.2016

CHOP (X) CHZO ()

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

Seskupení žadatelů

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. [Sdružení producentů ovčího mléka v regionu Terra Quente]

Oprávněný zájem

Oprávněný zájem na předložení této žádosti o změnu má seskupení producentů tvořené hospodářskými subjekty spojenými s produktem „Queijo Terrincho“ (producenty a zpracovateli). QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. je seskupení producentů, které odpovídalo za původní žádost o zápis.

| Název seskupení | QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L. |
| --- | --- |
| Druh seskupení | Více než jedna osoba |
| Účastníci | Producent(i), zpracovatel(é) |
| Adresa | Quinta Branca – Larinho |
| 5160 – Torre de Moncorvo |

Název seskupení

QUEITEQ – Cooperativa dos Produtores de Leite de Ovinos da Terra Quente, C.R.L.

Druh seskupení

Více než jedna osoba

Účastníci

Producent(i), zpracovatel(é)

Adresa

Quinta Branca – Larinho

5160 – Torre de Moncorvo

Země

Portugalsko

Telefonní číslo

+351 279258090

E-mail(y)

queitec@sapo.pt

2.   Clenský stát nebo Třetí Země

Portugalsko

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna (změny) týká (týkají)

☐ Název produktu

☒ Popis produktu

☒ Zeměpisná oblast

☐ Důkaz původu

☒ Metoda produkce

☒ Souvislost

☒ Označování

☒ Jiná: doplnění loga produktu

4.   Druh změny (změn)

| ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

| ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, pro nějž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent), která nemá být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

Všechny změny se týkají specifikace produktu, neboť žádný jednotný dokument nebyl nikdy zveřejněn.

Popis produktu

Změna 1

| — | Rozsahy dříve uvedené v původní specifikaci průměru (13–20 cm) a hmotnosti (0,8–1,2 kg) sýru byly nově vymezeny jako 12–20 cm pro průměr a 0,7–1,1 kg pro hmotnost. |
| --- | --- |

—

Rozsahy dříve uvedené v původní specifikaci průměru (13–20 cm) a hmotnosti (0,8–1,2 kg) sýru byly nově vymezeny jako 12–20 cm pro průměr a 0,7–1,1 kg pro hmotnost.

| — | Byla doplněna nová velikost sýru „merendeira“ (svačinový box), která nebyla dříve v původní specifikaci uvedena, s průměrem v rozmezí od 8 cm do 12 cm, výškou v rozmezí od 3 cm do 6 cm a hmotností v rozmezí od 0,35 kg do 0,55 kg. |
| --- | --- |

—

Byla doplněna nová velikost sýru „merendeira“ (svačinový box), která nebyla dříve v původní specifikaci uvedena, s průměrem v rozmezí od 8 cm do 12 cm, výškou v rozmezí od 3 cm do 6 cm a hmotností v rozmezí od 0,35 kg do 0,55 kg.

| — | Povolená procentní rozpětí pro tuk v sušině a vlhkost v tukuprosté sušině hmoty, která byla dříve v původní specifikaci stanovena jako 45–60 % pro tuk a 55–65 % pro vlhkost, byla nově vymezena takto: 25–50 % pro tuk v sušině a 35–60 % pro vlhkost v tukuprosté sušině. |
| --- | --- |

—

Povolená procentní rozpětí pro tuk v sušině a vlhkost v tukuprosté sušině hmoty, která byla dříve v původní specifikaci stanovena jako 45–60 % pro tuk a 55–65 % pro vlhkost, byla nově vymezena takto: 25–50 % pro tuk v sušině a 35–60 % pro vlhkost v tukuprosté sušině.

| — | – Ačkoli to dříve v původní specifikaci uvedeno nebylo, byla stanovena minimální povolená teplota pro dlouhodobé skladování sýru „Queijo Terrincho“ a „Queijo Terrincho“Velho [vyzrálý], tj. –11 °C, což je více než teplota, při níž sýr začíná tuhnout (–12 °C), čímž se zachovává charakteristická vůně, chuť a struktura hmoty. |
| --- | --- |

—

– Ačkoli to dříve v původní specifikaci uvedeno nebylo, byla stanovena minimální povolená teplota pro dlouhodobé skladování sýru „Queijo Terrincho“ a „Queijo Terrincho“Velho [vyzrálý], tj. –11 °C, což je více než teplota, při níž sýr začíná tuhnout (–12 °C), čímž se zachovává charakteristická vůně, chuť a struktura hmoty.

Tyto změny byly provedeny kvůli změnám spotřebitelských návyků, tj. kvůli posunu směrem ke spotřebě menších sýrů, které mají nižší obsah tuku a lépe se uchovávají a mají delší trvanlivost, aby se uspokojila současná poptávka po menších porcích, které jsou připraveny pro konkrétní použití v kuchyni (nakrájené a předem zabalené). Byly provedeny rovněž z toho důvodu, že výsledky testů provedených v posledních několika letech ukazují potřebu opravit původní hodnoty (povolenou vlhkost a obsah tuku) tak, aby odrážely skutečnost.

Změna 2

| — | Jsou stanoveny dvě nové podoby skladování a obchodní úpravy, které dříve nebyly v původní specifikaci uvedeny, a to pro sýr „Queijo Terrincho“Velho, který zrál alespoň 90 dní a který může být rovněž nabízen k prodeji potřený pastou z červené papriky nebo nakrájený na kusy a ponořený do nádob s panenským olivovým olejem. |
| --- | --- |

—

Jsou stanoveny dvě nové podoby skladování a obchodní úpravy, které dříve nebyly v původní specifikaci uvedeny, a to pro sýr „Queijo Terrincho“Velho, který zrál alespoň 90 dní a který může být rovněž nabízen k prodeji potřený pastou z červené papriky nebo nakrájený na kusy a ponořený do nádob s panenským olivovým olejem.

Používání těchto metod je oprávněné, neboť prodlužují trvanlivost a skladovatelnost sýru, jelikož spotřebitelé požadují sýry potřené pastou z červené papriky nebo nakrájené na kusy a ponořené do nádob s panenským olivovým olejem, metody, které začaly být brzy spojovány se sýry, které zrají déle, například „Queijo Terrincho“Velho. Kromě toho jsou tyto formy obchodní úpravy, konkrétně potírání sýru pastou z červené papriky nebo jeho nakrájení na kusy a ponoření do nádob s panenským olejem, metody, které se místně používají již dlouho.

Tyto změny mají reagovat na nové požadavky trhu, aniž by se změnily základní vlastnosti, které produktu dodávají jeho specifický charakter.

Tyto změny se týkají rovněž oddílu nazvaného „Metoda produkce“, který nyní popisuje výrobní podmínky sýru „Queijo Terrincho“Velho, a oddílu nazvaného „Označování“, pokud jde o označení sýru „Queijo Terrincho“Velho.

Zeměpisná oblast

Změna 3

Zeměpisná oblast se nemění.

Původní text: „Článek 1

Oblast, ve které se vyrábí a zraje sýr „Queijo Terrincho“, je omezena na obce Mogadouro, Alfândega da Fé, Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães a Macedo de Cavaleiros (s výjimkou farností Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós a Soutelo de Mourisco) v okrese Bragança; farnosti Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales a Possacos v obci Valpaços v okrese Vila Real; obec São João da Pesqueira (s výjimkou farností Riodades a Paredes da Beira) v okrese Viseu, obec Vila Nova de Foz Côa, farnosti Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto a Meda v obci Meda a farnosti Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres a Mata de Lobos v obci Figueira de Castelo Rodrigo v okrese Guarda, které se nacházejí v Terra Quente a v údolí horního toku řeky Douro.“

se nahrazuje tímto:

„Oblast, v níž se produkt vyrábí a zraje, je omezena na obce Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães a Macedo de Cavaleiros (s výjimkou farností Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós a Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (s výjimkou farností Riodades a Paredes da Beira) a Vila Nova de Foz Côa a na farnosti Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales a Possacos v obci Valpaços, farnosti Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto a Meda v obci Meda a farnosti Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres a Mata de Lobos v obci Figueira de Castelo Rodrigo.“

Odkazy na okresy, které jsou součástí podregionů Terra Quente a údolí horního toku řeky Douro, byly ze specifikace produktu vypuštěny, aby byl text jasnější, neboť uvedené obce jasně vymezují správní hranice vyžadované pro dosažení souladu s čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012.

Metoda produkce

Metoda produkce

Změna 4

Byly doplněny podrobné informace neuvedené v původní specifikaci týkající se činností během fáze výroby, konkrétně zpracování mléka (zahřívání a srážení), vysoušení syrovátky (lisování) a zrání (obracení a omývání).

Změny byly provedeny kvůli potřebě poskytnout podrobné informace o činnostech během fáze výroby, zejména o činnostech, které určují, že získaný produkt odpovídá popisu produktu, konkrétně pokud jde o fáze srážení a zpracování sýřeniny.

| — | Ačkoli to dříve v původní specifikaci uvedeno nebylo, nyní je stanoveno, že mléko musí být zpracováno bezprostředně po nadojení. Pokud to není možné, musí být uchováváno při teplotě, která nepřesahuje 6 °C. |
| --- | --- |

—

Ačkoli to dříve v původní specifikaci uvedeno nebylo, nyní je stanoveno, že mléko musí být zpracováno bezprostředně po nadojení. Pokud to není možné, musí být uchováváno při teplotě, která nepřesahuje 6 °C.

| — | Ačkoli původní specifikace uváděla, že mléko musí být zahříváno na pevně danou teplotu 35 °C, je nyní stanoveno rozmezí optimální teploty, kterého musí mléko dosáhnout před přidáním syřidla (teplota srážení: 30–35 °C), aby tento proces lépe odpovídal skutečným podmínkám. |
| --- | --- |

—

Ačkoli původní specifikace uváděla, že mléko musí být zahříváno na pevně danou teplotu 35 °C, je nyní stanoveno rozmezí optimální teploty, kterého musí mléko dosáhnout před přidáním syřidla (teplota srážení: 30–35 °C), aby tento proces lépe odpovídal skutečným podmínkám.

Kromě používání závaží a ručních lisů, jak je uvedeno v původní specifikaci, je nyní povoleno rovněž používání pneumatických lisů s dobou lisování tři až pět hodin v souladu s již používanou metodikou. Tato změna je čistě výsledkem technologického vývoje, který lze využít během výrobního procesu, a nemá žádný vliv na konečné vlastnosti produktu.

| — | Stejně jako v původní specifikaci probíhá proces zrání v zařízeních určených pro přirozené zrání nebo v řízeném prostředí. Rozmezí, v němž se musí pohybovat naměřené hodnoty relativní vlhkosti během tohoto procesu, je stanoveno na 80–90 % namísto 80–85 % uvedených v původní specifikaci. |
| --- | --- |

—

Stejně jako v původní specifikaci probíhá proces zrání v zařízeních určených pro přirozené zrání nebo v řízeném prostředí. Rozmezí, v němž se musí pohybovat naměřené hodnoty relativní vlhkosti během tohoto procesu, je stanoveno na 80–90 % namísto 80–85 % uvedených v původní specifikaci.

| — | Obdobně, ačkoli to nebylo v původní specifikaci uvedeno, byly pro sýr „Queijo Terrincho“Velho stanoveny horní a spodní meze teploty (8–14 °C) a vlhkosti (75–85 °C) během procesu zrání, aby se doplnil popis metody produkce. |
| --- | --- |

—

Obdobně, ačkoli to nebylo v původní specifikaci uvedeno, byly pro sýr „Queijo Terrincho“Velho stanoveny horní a spodní meze teploty (8–14 °C) a vlhkosti (75–85 °C) během procesu zrání, aby se doplnil popis metody produkce.

Velho

Změna 5

| — | V původní specifikaci bylo uvedeno, že „stáda ovcí plemene Churra da Terra Quente, které se chovají v dané oblasti a jejichž specifické vlastnosti jsou této oblasti dobře přizpůsobené, představují primární činnost v oblasti chovu hospodářských zvířat a v zásadě se živí na pastvinách a lužních loukách. Pastviny jsou tvořeny hornatým terénem, úhorem a rozsáhlými plochami neobdělávané půdy, na nichž je travní porost nekvalitní a řídký. Avšak neroste zde dostatek trávy a je zapotřebí využívat lužní louky a sekundární krmivo – žito, ječmen, tuřín, čočku a listí stromů, jako jsou jasany, jilmy, duby, mandlovníky a olivovníky, a dokonce i vinná réva.“ |
| --- | --- |

—

V původní specifikaci bylo uvedeno, že „stáda ovcí plemene Churra da Terra Quente, které se chovají v dané oblasti a jejichž specifické vlastnosti jsou této oblasti dobře přizpůsobené, představují primární činnost v oblasti chovu hospodářských zvířat a v zásadě se živí na pastvinách a lužních loukách. Pastviny jsou tvořeny hornatým terénem, úhorem a rozsáhlými plochami neobdělávané půdy, na nichž je travní porost nekvalitní a řídký. Avšak neroste zde dostatek trávy a je zapotřebí využívat lužní louky a sekundární krmivo – žito, ječmen, tuřín, čočku a listí stromů, jako jsou jasany, jilmy, duby, mandlovníky a olivovníky, a dokonce i vinná réva.“

Jelikož produkce trávy není dostačující, jak je uvedeno v původní specifikaci, byla rovněž zavedena možnost používání krmiv, jako jsou sláma a seno produkované v zemědělském podniku nebo jinými chovateli ovcí, na podzim/v zimě vysévané pícniny (oves, vikev, žito a lupina žlutá) a na jaře vysévané pícniny (kukuřice a čirok), z vymezené zeměpisné oblasti.

Text byl nahrazen a přeformulován takto: „Avšak neroste zde dostatek trávy a je zapotřebí využívat lužní louky a sekundární krmivo – žito, ječmen, tuřín, čočku a listí stromů, jako jsou jasany, jilmy, duby, mandlovníky a olivovníky, a dokonce i vinná réva, ze zeměpisné oblasti.“

| — | Veškeré krmivo podávané ovcím pochází z dané zeměpisné oblasti, ačkoli byla zavedena možnost v dobách nedostatku využívat krmivo z jiných regionů, to však nikdy nesmí překročit 50 % sušiny ročně. Toto krmivo je stejné a má stejné složení jako krmivo ze zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

—

Veškeré krmivo podávané ovcím pochází z dané zeměpisné oblasti, ačkoli byla zavedena možnost v dobách nedostatku využívat krmivo z jiných regionů, to však nikdy nesmí překročit 50 % sušiny ročně. Toto krmivo je stejné a má stejné složení jako krmivo ze zeměpisné oblasti.

Změna 6

Článek 4 původní verze specifikace byl vypuštěn:

„Článek 4

Balení a uchovávání

Tento sýr musí být vždy zabalen za použití nezávadného materiálu, který nereaguje s obsahem.

Sýr musí být vždy předem zabalen a balení musí probíhat v souladu s osvědčenými hygienickými postupy a za podmínek, které zachovávají čistotu a vlastnosti sýru při běžném skladování a prodeji.

Tento proces musí provádět producent.“

Tyto popisy byly nahrazeny důvody pro existenci zvláštních pravidel pro balení a byl doplněn následující odstavec, který dále odůvodňuje potřebu balení produktu, jež má provádět producent:

„Krájení na plátky a balení musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti tak, aby se zachovala integrita produktu a zaručily vlastnosti, které mu dodávají specifickou povahu, jež se může snadno změnit následným zpracováním a/nebo zpracováním v průběhu času.“

Změna 7

| — | Byl doplněn následující text nezahrnutý v původní specifikaci, aby mohla být vysvětlena produkce různých forem sýru „Queijo Terrincho“Velho: |
| --- | --- |

—

Byl doplněn následující text nezahrnutý v původní specifikaci, aby mohla být vysvětlena produkce různých forem sýru „Queijo Terrincho“Velho:

Velho

„Queijo Terrincho“Velho je sýr, který zrál nejméně 90 dní a připravuje se tak, že se sýr potře pastou, kterou tvoří extrakt z červené papriky a matolinová pálenka nebo panenský olivový olej. Sýr lze rovněž ponořit do panenského olivového oleje.

Velho

Sýr „Queijo Terrincho“Velho potřený pastou z červené papriky se vyrábí tak, že se sýr, který zrál nejméně 90 dní, potře směsí červené papriky a matolinové pálenky nebo směsí červené papriky a panenského olivového oleje. K potírání sýru se z červené papriky zpracuje hmota tak, že se smíchá s matolinovou pálenkou nebo panenským olivovým olejem. Směs by měla být použita jen jednou, aby se zajistilo, že má správnou strukturu a chuť. Na 1 kg červené papriky se použije přibližně 250 ml matolinové pálenky nebo 250 ml panenského olivového oleje.

Velho

Výše uvedené techniky se v této oblasti používají již dlouho pro zvýšení trvanlivosti a skladovatelnosti sýru.

Změna 8

Označování

Označování

Článek 5 původní verze specifikace byl vypuštěn:

Článek 5

„Článek 5

Označování a uvádění na trh

Štítek sýrů musí obsahovat tyto informace:

| 1. | Obchodní označení – „Queijo Terrincho“ |
| --- | --- |

1.

Obchodní označení – „Queijo Terrincho“

| 2. | Tuk 45–60 % |
| --- | --- |

2.

Tuk 45–60 %

| 3. | Čisté množství (vyjádřeno v g nebo kg) |
| --- | --- |

3.

Čisté množství (vyjádřeno v g nebo kg)

| 4. | Minimální trvanlivost do [měsíc a rok] |
| --- | --- |

4.

Minimální trvanlivost do [měsíc a rok]

| 5. | Sýr vyrobený čistě ze syrového ovčího mléka |
| --- | --- |

5.

Sýr vyrobený čistě ze syrového ovčího mléka

| 6. | Název a adresa výrobce |
| --- | --- |

6.

Název a adresa výrobce

Štítek musí být upevněn na jedné straně sýru.

Sýr lze spotřebiteli prodávat porcovaný za předpokladu, že je předem zabalený.“

Výše uvedené obecné odkazy zahrnuté v článku 5 původní verze specifikace tak, jak byly původně zapsány, byly vypuštěny a nahrazeny požadavkem na označování, který bude v závislosti na typu produktu vyžadovat, aby označení obsahovalo logo produktu a slova „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO“ – chráněné označení původu] nebo „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP [„QUEIJO TERRINCHO“ – CHOP] nebo „QUEIJO TERRINCHO“VELHO – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO“VELHO – chráněné označení původu] nebo „QUEIJO TERRINCHO“VELHO – DOP [„QUEIJO TERRINCHO“VELHO – CHOP] v souladu s popisem produktu.

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Změny byly provedeny kvůli potřebě uvést požadavky na označování do souladu s popisem produktu a vypustit obecné odkazy.

Změna 9

Článek 6 původní verze specifikace byl vypuštěn:

„Článek 6

| 1. | K produkci mléka používaného pro výrobu sýru „Queijo Terrincho“ jsou vhodné pouze ovce plemene Churra da Terra Quente, pokud se chovají v oblasti produkce vymezené v článku 1 těchto pravidel. |
| --- | --- |

1.

K produkci mléka používaného pro výrobu sýru „Queijo Terrincho“ jsou vhodné pouze ovce plemene Churra da Terra Quente, pokud se chovají v oblasti produkce vymezené v článku 1 těchto pravidel.

| 2. | Všechna stáda musí být uznána za úředně prostá brucelózy a nesmějí vykazovat žádné příznaky nákaz, které se mohou přenášet přes mléko. |
| --- | --- |

2.

Všechna stáda musí být uznána za úředně prostá brucelózy a nesmějí vykazovat žádné příznaky nákaz, které se mohou přenášet přes mléko.

| 3. | Stáda musí být sledována, aby se zajistilo, že jakákoli léčba zvířat odpovídá doporučeným ochranným lhůtám. |
| --- | --- |

3.

Stáda musí být sledována, aby se zajistilo, že jakákoli léčba zvířat odpovídá doporučeným ochranným lhůtám.

| 4. | V dojírnách a během přepravy mléka do místa výroby musí být dodržována hygienická pravidla. |
| --- | --- |

4.

V dojírnách a během přepravy mléka do místa výroby musí být dodržována hygienická pravidla.

| 5. | Sýrárny musí splňovat technické a funkční a zdravotní a hygienické podmínky stanovené zákonem. |
| --- | --- |

5.

Sýrárny musí splňovat technické a funkční a zdravotní a hygienické podmínky stanovené zákonem.

| 6. | Ve všech zařízeních, v nichž se sýr vyrábí, musí být uchovávány záznamy týkající se přijatého mléka, výroby, zrání a uvádění na trh.“ |
| --- | --- |

6.

Ve všech zařízeních, v nichž se sýr vyrábí, musí být uchovávány záznamy týkající se přijatého mléka, výroby, zrání a uvádění na trh.“

Informace uvedené v odstavci 1, pokud jde o plemeno ovcí, byly zahrnuty do bodu 3.2 jednotného dokumentu, který popisuje produkt, a do odpovídajícího bodu 2 specifikace produktu.

Odstavce 2 až 6 byly vypuštěny, neboť se týkají pravidel, která se na tuto oblast činnosti vztahují plošně a jsou již stanovena v obecných právních předpisech.

Změna 10

Odkazy na povinnosti seskupení producentů a hospodářských subjektů a na porušení a sankce, které byly obsaženy v původním dokumentu v článcích 7, 8, 9 a 10, byly rovněž vypuštěny, neboť nejsou nedílnou součástí specifikace produktu a týkají se pravidel, která se vztahují plošně na výrobu sýru a jsou již stanovena v obecných právních předpisech.

Změna 11

Souvislost

Souvislost

Pokud jde o souvislost mezi vymezenou zeměpisnou oblastí a vlastnostmi produktu, článek 1 původní verze specifikace:

„Článek 1

Jedná se o rozsáhlou oblast rozkládající se na ploše 400 000 ha, kterou tvoří příkopové propadliny (Mirandela-Vilariça), hluboká erozní údolí (Baixo-Coa, Sabor a oblast horního toku řeky Douro) a náhorní plošiny ležící v nadmořských výškách od 600 do 800 m. Terén dodává oblasti jedinečné klimatické podmínky, které přecházejí od subatlantských středomořských až po polosuché středomořské směrem na východ podél řeky Douro, a čím blíže se dostáváme k náhorním plošinám, tím výraznější je kontinentální vliv.

Jedná se o oblast, v níž klimatické a topografické podmínky vedly k velké rozmanitosti plodin. Vyznačuje se krajinou, v níž se pěstuje vinná réva a olivy, rozšiřujícími se plochami pěstování oliv, oblastmi se směsicí olivovníků a mandlovníků, pěstováním obilovin bez umělého zavlažování (úhor a obiloviny) a nejrůznějšími plodinami, buď v oblastech, které nemají vodu k zavlažování, nebo v nejúrodnějších údolích (Mirandela a Vale da Vilariça). Vzhledem k jejich hospodářskému významu se však zemědělci nejvíce zaměřují na pěstování oliv a vinné révy.

Naopak stáda ovcí plemene Churra da Terra Quente, které se chovají v dané oblasti a jejichž specifické vlastnosti jsou této oblasti dobře přizpůsobené, představují primární činnost v oblasti chovu hospodářských zvířat a v zásadě se živí na pastvinách a lužních loukách. Pastviny jsou tvořeny hornatým terénem, úhorem a rozsáhlými plochami neobdělávané půdy, na nichž je travní porost nekvalitní a řídký.

„Avšak neroste zde dostatek trávy a je zapotřebí využívat lužní louky a sekundární krmivo – žito, ječmen, tuřín, čočku a listí stromů, jako jsou jasany, jilmy, duby, mandlovníky a olivovníky, a dokonce i vinná réva, ze zeměpisné oblasti.“ Zde mají ovce stálou pastvu. Téměř celý rok tráví ovce noci v uzavřených prostorách nebo ohradách pro ovce na zemědělské půdě.

Právě tato směsice hornatého terénu, suchých náhorních plošin a průzračné oblohy se svými zvláštními podmínkami prostředí přispívá společně s tradičními metodami hospodaření ke specifickým vlastnostem mléka produkovaného ovcemi plemene Churra da Terra Quente (Terrincha).

Pokud je toto mléko zpracováváno s využitím dovedností a odborných znalostí místních obyvatel, kteří předávají své know-how z generace na generaci, produkuje nepřekonatelně odlišný sýr.“

se nahrazuje tímto:

„Kvalita sýru „Queijo Terrincho“ je dána výlučně přírodními a lidskými faktory spojenými s vymezenou zeměpisnou oblastí.

Existují zprávy, které spojují rozšíření výroby ovčího sýru se středověkými křesťanskými kláštery v tomto regionu i jinde. Nejlepším důkazem původu tohoto sýru je snad skutečnost, že v regionu Terra Quente Transmontana dala oblast, z níž pochází plemeno ovcí Churra da Terra Quente, tj. údolí Vilariça, a konkrétně Quinta da Terrincha, tomuto plemeni jeho alternativní název „Terrincha“, a je po ní pojmenován i sýr, tedy „Terrincho“. To ukazuje, že v této podoblasti dochází ke sbližování přírodních a lidských faktorů, které jsou charakteristické pro celou oblast produkce.

Terra Quente Transmontana a údolí horního toku řeky Douro, tedy oblasti, v nichž se nachází vymezená zeměpisná oblast, byly původně domovem velmi odolného a dobře přizpůsobeného plemene ovcí – plemene Badana. Z tohoto plemene se křížením s berany plemene Mondegueiro vyvinulo koncem 19. století plemeno Churra da Terra Quente. Plně se prosadilo od poloviny 20. století. Toto plemeno je tedy odolné, dobře přizpůsobené danému regionu a dosti plodné, přičemž často rodí dvojčata. Toto plemeno zajišťuje slušnou produkci masa, ale jelikož se jedná především o mléčné plemeno, je úzce spojeno s výrobou sýru v tomto regionu.

Region patří mezi kopcovité náhorní plošiny s prudkými svahy a kyselými a nepříliš úrodnými půdami, s několika oázami dobré zemědělské půdy. Dešťové srážky, které se soustředí do zimních měsíců, jsou plně využity během dlouhého, suchého léta. To vše znamená, že dostupnost potravinových zdrojů není stálá, přičemž jaro je časem hojnosti a léto časem nedostatku.

Tyto podmínky silně ovlivňují rozložení plodin v regionu, přičemž podporují tradiční, extenzivní systémy produkce a způsobují, že takto odchovávané ovce plemene Churra da Terra Quente produkují mléko, jehož vlastnosti jsou takové, že při zpracování místními obyvateli s využitím dovedností a know-how jejich předků, produkuje velmi charakteristický, časem prověřený sýr.

Jemná vůně a chuť, které se stárnutím sýru „Queijo Terrincho“ zvýrazňují a zintenzivňují, tak vycházejí z vlastností čistého syrového mléka a úzce souvisejí s plemenem ovcí a vegetací typickou pro horský terén a lužní louky, které jsou klíčovou součástí krmiva ovcí chovaných ve vymezené zeměpisné oblasti.

Soudržná a homogenní struktura, barva a mírně krémový vzhled hmoty jsou výsledkem řemeslného výrobního procesu, který je založen na know-how místních obyvatel, zejména co se týče způsobu zpracování sýřeniny a nakládání s ní tak, aby se odvedla syrovátka a vznikla kompaktní hmota.

Proces zrání probíhá v zařízeních pro přirozené zrání v řízeném prostředí za níže uvedených podmínek.

| Zrání | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Teplota (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Vlhkost (%) | 80–90 | 75–85 |
| Minimální čas (dny) | 30 | 90 |

Zrání

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Teplota (°C)

5–12

8–14

Vlhkost (%)

80–90

75–85

Minimální čas (dny)

30

90

Udržování těchto podmínek a zajištění nezbytné péče během tohoto procesu, zejména pokud jde o mytí sýru, jehož četnost závisí na vzhledu kůrky, která musí být vždy hladká a čistá, jsou činnosti, které vycházejí z místního know-how a jsou určujícími faktory při zajišťování toho, aby hmota získaného sýru měla požadovanou strukturu, barvu a vzhled.

Místní know-how je rovněž zjevné v používání tradičních způsobů uchovávání spojených se sýry, které zrají delší dobu, což umožňuje delší uchování produktu beze změny jeho typických vlastností. Tak je tomu v případě postupu, kdy se kůrka potírá pastou z červené papriky (polotuhou směsí červené papriky a matolinové pálenky nebo červené papriky a panenského olivového oleje, které se produkují místně v tradičních palírnách nebo lisovnách olivového oleje), a pokud jde o uchovávání sýru ponořením do nádob s panenským olivovým olejem poté, co se odstraní kůrka a sýr se nakrájí na kusy.

Pokud jde o souvislost mezi lidskými faktory a daným produktem, považuje se „Queijo Terrincho“ za tradiční sýr tohoto regionu Trás-os-Montes a metoda produkce a způsoby uchovávání se předávají z generace na generaci a používají se dodnes.“

Znění článku 1 původní specifikace bylo přeformulováno tak, aby poskytovalo přesnější popis přírodních faktorů, zejména půdních a klimatických podmínek, lidských faktorů a místního know-how, které jsou charakteristické pro zeměpisnou oblast, jíž produkt vděčí za svou specifičnost. Vysvětluje, jak vlastnosti zeměpisné oblasti ovlivňují určené specifické vlastnosti produktu, a uvádí, že kvalita sýru „Queijo Terrincho“ je výlučně dána přírodními a lidskými faktory souvisejícími s vymezenou zeměpisnou oblastí.

Znění bylo přeformulováno tak, aby bylo v souladu s ustanoveními o vypracování jednotného dokumentu, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, zejména pokud jde o bod 5 (Souvislost se zeměpisnou oblastí), neboť je nezbytné, aby jednotný dokument poskytoval podrobné a ucelené vysvětlení toho, jak je prokázána příčinná souvislost, což se v případě původního textu nestalo.

Jiné

Jiné

Používání loga produktu je nyní povinné.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„QUEIJO TERRINCHO“

„QUEIJO TERRINCHO“

EU č.: PDO-PT-0218-AM01 –
  19.9.2016

EU č.: PDO-PT-0218-AM01 –

19.9.2016

CHZO () CHOP (X)

CHZO () CHOP (X)

1.   Název (názvy)

Název (názvy)

„Queijo Terrincho“

2.   Členský stát nebo třetí země

Členský stát nebo třetí země

Portugalsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Druh produktu

Třída 1.3. Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Queijo Terrincho“ označuje vyzrálý sýr, který se vyrábí pomalým odkapáváním sýřeniny získané srážením čistého syrového ovčího mléka od ovcí plemene Churra da Terra Quente za pomoci syřidla živočišného původu. Minimální doba zrání sýru „Queijo Terrincho“ je 30 dnů. Pokud sýr zrál nejméně 90 dní, označení původu „Queijo Terrincho“ se kvalifikuje jako Velho (vyzrálý).

Velho

Níže jsou uvedeny hlavní vlastnosti:

Vlastnosti sýru „Queijo Terrincho“ a „Queijo Terrincho“Velho

Velho

| Sýr | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Tvar | Nízký, pravidelný válec (kotouč), ve středu mírně konkávní, bez zřetelného okraje | Nízký, pravidelný válec (kotouč), ve středu mírně konvexní, s nerovným okrajem |
| Výška | 3–6 cm | 2–6 cm |
| Hmotnost | 0,7–1,1 kg | 0,5–1,0 kg |
| Průměr | 12–20 cm | 10–18 cm |
| Hmotnost (velikost svačinového boxu) | 0,35–0,55 kg | 0,25–0,45 kg |
| Průměr (velikost svačinového boxu) | 8–12 cm | 5–10 cm |
| Kůra | Pružná, kompaktní, dobře formovaná, hladká, světle slámové až žluté barvy po celém povrchu | Tvrdá, kompaktní, dobře formovaná, červené barvy, někdy s hrubou strukturou |
| Hmota |
| Struktura | Jednolitá a pravidelná, lehce máselná a při krájení se někdy deformuje (poloměkká) | Jednolitá a pravidelná, dobře formovaná, ne máselná a při krájení se nedeformuje (tvrdá) |
| Vzhled | Lehce krémový, s několika otvory | Ne příliš krémový, s několika otvory |
| Barva | Rovnoměrně bílá | Žlutavá |
| Vůně a chuť | Intenzivní vůně, jemná a čistá, nepříliš výrazná | Silná, s vyváženou směsicí různých vůní |
| Obsah tuku (v sušině) % | 25–50 | 35–60 |
| Vlhkost (v tukuprosté sušině) % | 35–60 | 20–55 |

Sýr

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Velho

Tvar

Nízký, pravidelný válec (kotouč), ve středu mírně konkávní, bez zřetelného okraje

Nízký, pravidelný válec (kotouč), ve středu mírně konvexní, s nerovným okrajem

Výška

3–6 cm

2–6 cm

Hmotnost

0,7–1,1 kg

0,5–1,0 kg

Průměr

12–20 cm

10–18 cm

Hmotnost (velikost svačinového boxu)

0,35–0,55 kg

0,25–0,45 kg

Průměr (velikost svačinového boxu)

8–12 cm

5–10 cm

Kůra

Pružná, kompaktní, dobře formovaná, hladká, světle slámové až žluté barvy po celém povrchu

Tvrdá, kompaktní, dobře formovaná, červené barvy, někdy s hrubou strukturou

Hmota

Struktura

Jednolitá a pravidelná, lehce máselná a při krájení se někdy deformuje (poloměkká)

Jednolitá a pravidelná, dobře formovaná, ne máselná a při krájení se nedeformuje (tvrdá)

Vzhled

Lehce krémový, s několika otvory

Ne příliš krémový, s několika otvory

Barva

Rovnoměrně bílá

Žlutavá

Vůně a chuť

Intenzivní vůně, jemná a čistá, nepříliš výrazná

Silná, s vyváženou směsicí různých vůní

Obsah tuku (v sušině) %

25–50

35–60

Vlhkost (v tukuprosté sušině) %

35–60

20–55

„Queijo Terrincho“ a „Queijo Terrincho“Velho se uvádějí na trh vcelku, nakrájené na plátky nebo v předem balených porcích.

Velho

Sýr „Queijo Terrincho“Velho může být rovněž nabízen k prodeji potřený pastou z červené papriky nebo nakrájený na kusy a ponořený do nádob s panenským olivovým olejem.

Velho

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Ovce se živí převážně na pastvinách nacházejících se v hornatém terénu, na úhoru a na rozsáhlých plochách neobdělávané půdy, na nichž je travnatý porost nekvalitní a řídký, a na lužních loukách nebo na přírodních pastvinách ve vymezené zeměpisné oblasti.

Jelikož zde není dostatek trávy, je zapotřebí poskytovat sekundární krmivo, například žito, ječmen, oves, tuřín, čočku a listí stromů, jako jsou jasany, jilmy, duby, mandlovníky a olivovníky, a dokonce vinná réva ze zeměpisné oblasti.

Používá se také jiné krmivo, například sláma a seno, na podzim/v zimě vysévané pícniny (oves, vikev, žito a lupina žlutá) a na jaře vysévané pícniny (kukuřice a čirok) vyprodukované v zemědělském podniku nebo jinými chovateli ovcí z vymezené zeměpisné oblasti.

Veškeré krmivo podávané ovcím pochází ze zeměpisné oblasti. Pouze v dobách nedostatku je možné využít krmiva z jiných regionů, nikdy však toto krmivo nesmí přesáhnout 50 % sušiny ročně. Toto krmivo je stejné a má stejné složení jako krmivo z vymezené zeměpisné oblasti, tudíž vlastnosti produktu nejsou dotčeny.

Používají se potravinářská sůl v poměru 15–20 % hmotnosti sýru a živočišné syřidlo.

Čisté syrové mléko získané z bahnic plemene Churra da Terra Quente musí mít tyto fyzikálně-chemické vlastnosti:

| Kyselost (ml NaOH N/1) | 25–30 |
| --- | --- |
| pH | 6,5–6,6 |
| Hustota (při 20 °C) | 1036–1038 |
| Obsah tuku (g/100 g) | 8,5 |
| Obsah bílkovin (g/100 g) | 6,4–6,6 |
| Dusík celkem (%) | 1,0–1,1 |
| Nekaseinový dusík (%) | 0,2–0,3 |

Kyselost (ml NaOH N/1)

25–30

pH

6,5–6,6

Hustota (při 20 °C)

1036–1038

Obsah tuku (g/100 g)

8,5

Obsah bílkovin (g/100 g)

6,4–6,6

Dusík celkem (%)

1,0–1,1

Nekaseinový dusík (%)

0,2–0,3

Červená paprika, olivový olej a matolinová pálenka používané k přípravě pasty z červené papriky pocházejí z vymezené zeměpisné oblasti.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Produkce mléka a výroba, včetně zrání, musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Dlouhodobé skladování produktu je povoleno při teplotě, která nesmí být nižší než –11 °C.

Krájení na plátky a balení musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti tak, aby se zachovala integrita produktu a zaručily vlastnosti, které mu dodávají specifickou povahu, jež se může snadno změnit následným zpracováním a/nebo zpracováním v průběhu času.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Kromě níže uvedeného loga produktu musí být na štítku produktu uvedena tato slova: „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida [„QUEIJO TERRINCHO“ – chráněné označení původu] nebo „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP [„QUEIJO TERRINCHO“ – CHOP] nebo „QUEIJO TERRINCHO“ – Denominação de Origem Protegida VELHO [„QUEIJO TERRINCHO“ – chráněné označení původu VELHO] nebo „QUEIJO TERRINCHO“ – DOP VELHO [„QUEIJO TERRINCHO“ – PDO VELHO].

VELHO

VELHO

VELHO

VELHO

Image 1

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast, v níž se produkt vyrábí a zraje, je omezena na obce Mogadouro, Alfândega da Fé, Torre de Moncorvo, Freixo de Espada à Cinta, Mirandela, Vila Flor, Carrazeda de Ansiães a Macedo de Cavaleiros (s výjimkou farností Edroso, Espadanedo, Ferreira, Murçós a Soutelo de Mourisco), São João da Pesqueira (s výjimkou farností Riodades a Paredes da Beira) a Vila Nova de Foz Côa a na farnosti Rio Torto, São Pedro de Veiga de Lila, Veiga de Lila, Valpaços, Vales a Possacos v obci Valpaços, farnosti Longroiva, Fonte Longa, Poço do Canto a Meda v obci Meda a farnosti Escalhão, Vilar de Amargo, Algodres a Mata de Lobos v obci Figueira de Castelo Rodrigo.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost se zeměpisnou oblastí

Kvalita sýru „Queijo Terrincho“ je dána výlučně přírodními a lidskými faktory spojenými s vymezenou zeměpisnou oblastí.

Existují zprávy, které spojují rozšíření výroby ovčího sýru se středověkými křesťanskými kláštery v tomto regionu i jinde. Nejlepším důkazem původu tohoto sýru je snad skutečnost, že v regionu Terra Quente Transmontana dala oblast, z níž pochází plemeno ovcí Churra da Terra Quente, tj. údolí Vilariça, a konkrétně Quinta da Terrincha, tomuto plemeni jeho alternativní název „Terrincha“, a je po ní pojmenován i sýr, tedy „Terrincho“. To ukazuje, že v této podoblasti dochází ke sbližování přírodních a lidských faktorů, které jsou charakteristické pro celou oblast produkce.

Terra Quente Transmontana a údolí horního toku řeky Douro, tedy oblasti, v nichž se nachází vymezená zeměpisná oblast, byly původně domovem velmi odolného a dobře přizpůsobeného plemene ovcí – plemene Badana. Z tohoto plemene se křížením s berany plemene Mondegueiro vyvinulo koncem 19. století plemeno Churra da Terra Quente. Plně se prosadilo od poloviny 20. století. Toto plemeno je tedy odolné, dobře přizpůsobené danému regionu a dosti plodné, přičemž často rodí dvojčata. Toto plemeno zajišťuje slušnou produkci masa, ale jelikož se jedná především o mléčné plemeno, je úzce spojeno s výrobou sýru v tomto regionu.

Region patří mezi kopcovité náhorní plošiny s prudkými svahy a kyselými a nepříliš úrodnými půdami, s několika oázami dobré zemědělské půdy. Dešťové srážky, které se soustředí do zimních měsíců, jsou plně využity během dlouhého, suchého léta. To vše znamená, že dostupnost potravinových zdrojů není stálá, přičemž jaro je časem hojnosti a léto časem nedostatku.

Tyto podmínky silně ovlivňují rozložení plodin v regionu, přičemž podporují tradiční, extenzivní systémy produkce a způsobují, že takto odchovávané ovce plemene Churra da Terra Quente produkují mléko, jehož vlastnosti jsou takové, že při zpracování místními obyvateli s využitím dovedností a know-how jejich předků, produkuje velmi charakteristický, časem prověřený sýr.

Jemná vůně a chuť, které se stárnutím sýru „Queijo Terrincho“ zvýrazňují a zintenzivňují, tak vycházejí z vlastností čistého syrového mléka a úzce souvisejí s plemenem ovcí a vegetací typickou pro horský terén a lužní louky, které jsou klíčovou součástí krmiva ovcí chovaných ve vymezené zeměpisné oblasti.

Soudržná a homogenní struktura, barva a mírně krémový vzhled hmoty jsou výsledkem řemeslného výrobního procesu, který je založen na know-how místních obyvatel, zejména co se týče způsobu zpracování sýřeniny a nakládání s ní tak, aby se odvedla syrovátka a vznikla kompaktní hmota.

Proces zrání probíhá v zařízeních pro přirozené zrání v řízeném prostředí za níže uvedených podmínek.

| Zrání | „Queijo Terrincho“ | „Queijo Terrincho“Velho |
| --- | --- | --- |
| Teplota (°C) | 5–12 | 8–14 |
| Vlhkost (%) | 80–90 | 75–85 |
| Minimální čas (dny) | 30 | 90 |

Zrání

„Queijo Terrincho“

„Queijo Terrincho“Velho

Velho

Teplota (°C)

5–12

8–14

Vlhkost (%)

80–90

75–85

Minimální čas (dny)

30

90

Udržování těchto podmínek a zajištění nezbytné péče během tohoto procesu, zejména pokud jde o mytí sýru, jehož četnost závisí na vzhledu kůrky, která musí být vždy hladká a čistá, jsou činnosti, které vycházejí z místního know-how a jsou určujícími faktory při zajišťování toho, aby hmota získaného sýru měla požadovanou strukturu, barvu a vzhled.

Místní know-how je rovněž zjevné v používání tradičních způsobů uchovávání spojených se sýry, které zrají delší dobu, což umožňuje delší uchování produktu beze změny jeho typických vlastností. Tak je tomu v případě postupu, kdy se kůrka potírá pastou z červené papriky (polotuhou směsí červené papriky a matolinové pálenky nebo červené papriky a panenského olivového oleje, které se produkují místně v tradičních palírnách nebo lisovnách olivového oleje), a pokud jde o uchovávání sýru ponořením do nádob s panenským olivovým olejem poté, co se odstraní kůrka a sýr se nakrájí na kusy.

Pokud jde o souvislost mezi lidskými faktory a daným produktem, považuje se „Queijo Terrincho“ za tradiční sýr tohoto regionu Trás-os-Montes a metoda produkce a způsoby uchovávání se předávají z generace na generaci a používají se dodnes.

Odkaz na zveřejnění specifikace

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/queijos/docs/CE_Qj_Terrincho.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/19

---

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2020/C 186/04)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„TOMME DE SAVOIE“

EU č.: PGI-FR-0177-AM03 – 10.1.2020

CHOP () CHZO (X)

1.   Název

„Tomme de Savoie“

2.   Členský Stát nebo Třetí Země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.3 Sýry

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Tomme de Savoie“ je lisovaný nevařený sýr vyráběný ze syrového nebo termizovaného kravského mléka. Minimální doba zrání je 30 dnů od data sýření do vyskladnění sýrů ze sklepů, v nichž zrály.

Sýr má tvar plochého válce, který měří v průměru 18 až 21 cm a je 5 až 8 cm vysoký. Jeho hmotnost se pohybuje mezi 1,2 a 2 kg. Může se vyskytovat také ve zmenšeném formátu, který však má stejné organoleptické vlastnosti. V takovém případě je vysoký maximálně 8 cm a jeho hmotnost se může pohybovat od 400 do 900 gramů.

Jeho kůrka je hladká až mírně nepravidelná, šedé až šedobílé barvy, na které se mohou vytvořit sekundární plísně.

Jeho hmota je polotuhá, bílé až žluté barvy. Je protkána malými oky. Jeho chuť je výrazná a mírně slaná s občasným nádechem kyselosti a pikantnosti.

Sýr má minimální obsah tuku 9 % z celkové hmotnosti a minimální obsah sušiny 45 %.

Obsah soli činí 1,2 až 2 %.

Sýr „Tomme de Savoie“ se prodává v těchto formátech: celý, krájený: porcovaný nebo nakrájený na plátky, v předpřipravených spotřebitelských baleních: porcovaný nebo nakrájený na plátky.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Jednotlivé povolené typy krmiv jsou:

| — | objemná krmiva (tráva, seno, otava, zelená kukuřice, čirok, sláma, meziplodiny), |
| --- | --- |

—

objemná krmiva (tráva, seno, otava, zelená kukuřice, čirok, sláma, meziplodiny),

| — | kukuřičné klasy a vlhké kukuřičné zrno, které se mohou používat pouze v období od 1. října do 1. května, |
| --- | --- |

—

kukuřičné klasy a vlhké kukuřičné zrno, které se mohou používat pouze v období od 1. října do 1. května,

| — | sušená píce, sušená vojtěška, sušené cukrovarské řízky, krmná řepa, které musí být podávány čisté a zdravé. |
| --- | --- |

—

sušená píce, sušená vojtěška, sušené cukrovarské řízky, krmná řepa, které musí být podávány čisté a zdravé.

| — | Následující doplňková krmiva a doplňkové látky:






  — | obilné zrno a krmiva z něho (otruby, otrubová mouka, mouka, sušené mláto), obilné zrno může být konzervováno inertizací, |
| --- | --- | --- |

—

Následující doplňková krmiva a doplňkové látky:

—

obilné zrno a krmiva z něho (otruby, otrubová mouka, mouka, sušené mláto), obilné zrno může být konzervováno inertizací,

| — | semena a pokrutiny olejnin a bílkovinných plodin, |
| --- | --- |

—

semena a pokrutiny olejnin a bílkovinných plodin,

| — | druhotné produkty: vojtěškový bílkovinný koncentrát, nebílkovinný dusík (druhotné produkty z výroby škrobu nebo kvasnic) močovina < 3 % v doplňkových krmivech), |
| --- | --- |

—

druhotné produkty: vojtěškový bílkovinný koncentrát, nebílkovinný dusík (druhotné produkty z výroby škrobu nebo kvasnic) močovina < 3 % v doplňkových krmivech),

| — | melasa a rostlinný olej, minerály, vitaminy, stopové prvky a přírodní rostlinné výtažky. |
| --- | --- |

—

melasa a rostlinný olej, minerály, vitaminy, stopové prvky a přírodní rostlinné výtažky.

| — | Syrovátka vyprodukovaná v zemědělském podniku může být použita do nejvýše 24 hodin. |
| --- | --- |

—

Syrovátka vyprodukovaná v zemědělském podniku může být použita do nejvýše 24 hodin.

Pro krávy v období dojivosti:

| — | 100 % objemných krmiv musí pocházet z vymezené zeměpisné oblasti, |
| --- | --- |

—

100 % objemných krmiv musí pocházet z vymezené zeměpisné oblasti,

| — | sušená píce, kukuřičné klasy, vlhké kukuřičné zrno a krmná řepa nepocházející z vymezené zeměpisné oblasti smí během roku představovat v denním průměru nejvýše 4 kg sušiny na dojnici. |
| --- | --- |

—

sušená píce, kukuřičné klasy, vlhké kukuřičné zrno a krmná řepa nepocházející z vymezené zeměpisné oblasti smí během roku představovat v denním průměru nejvýše 4 kg sušiny na dojnici.

Tato omezení umožňují zajistit, že většina sušiny, kterou dojnice konzumují, pochází z vymezené zeměpisné oblasti. Zlepšují tak souvislost mezi produktem a jeho zeměpisným původem.

V případě statkové produkce pochází mléko používané pro výrobu sýru „Tomme de Savoie“ ze stáda dojnic, které je tvořeno nejméně ze 75 % kravami plemen abondance, montbéliarde nebo tarentaise.

Zpracovatelé musí sýr „Tomme de Savoie“ vyrábět z nashromážděného mléka, jež pochází z celého stáda dojnic sestávajícího alespoň ze 75 % z krav plemen abondance, montbéliarde nebo tarentaise.

Kontinuita chovu tradičních plemen abondance, montbéliarde a tarentaise je oprávněná, neboť tato plemena prokázala svou schopnost přizpůsobit se terénním a podnebným omezením kraje: krávy nemají díky své tělesné stavbě potíže se spásáním svažitých luk, jsou odolné vůči teplotním výkyvům a dokážou dobře využít letní pastvu i zimní potravu založenou na suchém krmení.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

V dané zeměpisné oblasti probíhá produkce mléka, zpracování a zrání.

Produkci mléka určeného pro výrobu sýru „Tomme de Savoie“ ve vymezené zeměpisné oblasti odůvodňuje důležitost krmných zdrojů z tohoto regionu z hlediska jejich pověsti mezi výrobci sýrů.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Při označování sýrů s chráněným zeměpisným označením „Tomme de Savoie“ je nutno dodržovat následující pravidla:

| — | název „Tomme de Savoie“ je uveden na všech obalech ve stejném zorném poli jako symbol Evropské unie pro CHZO; |
| --- | --- |

—

název „Tomme de Savoie“ je uveden na všech obalech ve stejném zorném poli jako symbol Evropské unie pro CHZO;

| — | výrobce nebo subjekt odpovědný za zrání či balení jsou povinni uvést svůj název a adresu, |
| --- | --- |

—

výrobce nebo subjekt odpovědný za zrání či balení jsou povinni uvést svůj název a adresu,

| — | je nutno uvést název certifikačního orgánu, |
| --- | --- |

—

je nutno uvést název certifikačního orgánu,

| — | všechny sýry prodávané pod názvem daného zeměpisného označení musí mít na jedné z podstav nebo na boku odkaz na zeměpisný původ ve formátu, který určí seskupení. Tato identifikace se nevztahuje na sýry, které farmář nebo sýrař prodává spotřebiteli přímo, |
| --- | --- |

—

všechny sýry prodávané pod názvem daného zeměpisného označení musí mít na jedné z podstav nebo na boku odkaz na zeměpisný původ ve formátu, který určí seskupení. Tato identifikace se nevztahuje na sýry, které farmář nebo sýrař prodává spotřebiteli přímo,

| — | kromě toho může být na fakturách a na obchodních dokladech uveden termín „petite“ (malý), pokud se jedná o sýry vyrobené ve formách malého formátu, nesmí však být připojen k názvu „Tomme de Savoie“ ani být uveden bezprostředně nad tímto názvem. |
| --- | --- |

—

kromě toho může být na fakturách a na obchodních dokladech uveden termín „petite“ (malý), pokud se jedná o sýry vyrobené ve formách malého formátu, nesmí však být připojen k názvu „Tomme de Savoie“ ani být uveden bezprostředně nad tímto názvem.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Předmětná zeměpisná oblast zahrnuje celé departementy Savojsko a Horní Savojsko a níže uvedené obce departementů Ain a Isère.

Departement Ain: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

Departement Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre d’Entremont.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi produktem „Tomme de Savoie“ a jeho původem spočívá v jeho definované jakosti.

Přírodní prostředí sýra „Tomme de Savoie“ se vyznačuje velkou rozmanitostí půdních substrátů v homogenním horském podnebí.

Zeměpisná oblast výroby produktu „Tomme de Savoie“ se vyznačuje značnými terénními a geologickými kontrasty. Převážná část kraje se rozkládá ve výšce od 200 do 2 500 m n. m. a místní typické půdy vznikly zvětráváním vápencových a starých krystalických masivů.

Podnebí je typicky horské: s dlouhými a někdy tuhými zimami a teplými léty. S výjimkou hluboko zaříznutých údolí Maurienne a Tarentaise, kde je srážkový spad celkově nižší, dosahuje roční úhrn srážek v průměru 1 000 mm, a na úpatí předalpských masivů dokonce až 1 500 mm. Srážky jsou rozloženy v průběhu celého roku.

Daná zeměpisná oblast je díky kombinaci hlubokých půd a vysokého množství srážek rozložených v průběhu celého roku předurčena k využívání kvalitních travnatých porostů (pastviny a sečené louky s bohatou a rozmanitou květenou) s výraznými a charakteristickými vlastnostmi.

V předhůří je rovněž značně rozvinutá produkce obilí a kukuřice.

Pokud jde o lidské faktory, sýr „Tomme de Savoie“ je nejstarší ze savojských sýrů. Sýr „Tomme de Savoie“ představoval po dlouhou dobu sýr pro domácí spotřebu. Jednalo se o zásadní zdroj bílkovin ve stravě rolníků.

Množství mléka, které bylo pro jeho výrobu k dispozici, do značné míry záviselo na jiných způsobech využití mléka, včetně velmi vyhledávaného poskytování tuku. Rolníci v provincii Savojsko vyráběli tento sýr z mléka, které jim zbylo.

Obdobně jako se v sýrech „Tomme de Savoie“ lišil obsah tuku v závislosti na intenzitě odstředění, existovaly i různé velikosti sýra „Tomme de Savoie“ podle různých farem, na nichž byly vyráběny.

Výroba sýra „Tomme de Savoie“ byla původně domácí a pak se rozšířila i na některá sýrařská družstva (tzv. fruitières).

Produkce mléka, z něhož se sýr „Tomme de Savoie“ vyrábí, je dosud založena na zhodnocování místních bohatých travnatých porostů a na kontinuitě chovu tradičních plemen: abondance, montbéliarde a tarentaise. Skot těchto plemen prokázal svou schopnost přizpůsobit se terénním a podnebným omezením kraje: krávy nemají díky své tělesné stavbě potíže se spásáním svažitých luk, jsou odolné vůči teplotním výkyvům a dokážou dobře využít letní pastvu i zimní potravu založenou na suchém krmení. Výživa dojnic je založena na využívání krmiva i obilovin, které jsou z větší části vyprodukovány v dané zeměpisné oblasti.

V těchto horských oblastech se vyvinulo specifické know-how sýrařů přizpůsobené danému prostředí. Technologie využívané v tomto regionu jsou přizpůsobeny vlastnostem mléka a sýraři dbají obzvláště na zvládnutí určitého množství kroků, jako je očkování, dohled nad mezofilní a termofilní kulturou nebo zrání.

Tyto technologie jsou výsledkem sdíleného know-how v oblasti, kde panuje kultura dlouholeté tradiční výroby sýrů s lisovanou hmotou.

Zrání ve sklepě na dřevěných prknech umožňuje dobrý vývoj hmoty a těsta a vytvoření povrchové flóry, zejména plísně. Sýry „Tomme de Savoie“ se tedy nejméně jednou týdně obracejí, což umožňuje při manipulaci s nimi „odstranit chloupky“.

„Tomme de Savoie“ je lisovaný nevařený sýr ze syrového nebo termizovaného kravského mléka.

Sýr „Tomme de Savoie“ se vyznačuje formátem relativně malého plochého válce s hladkou až mírně nepravidelnou kůrkou šedé až šedobílé barvy a s výraznou a mírně slanou chutí s občasným nádechem kyselosti a pikantnosti.

Schopnost dané zeměpisné oblasti vyprodukovat dostatečné množství objemných krmiv a obilovin umožňujících vyhovět potřebám produkce mléka při současném zachování extenzivních způsobů výroby zajišťuje rozmanitou výživu zvířat.

Systémy chovu stád dojnic upřednostňují využívání místních velmi různorodých zdrojů pícnin, které prostředí této zeměpisné oblasti poskytuje. Vzhledem k tomu, že zpracovávané mléko je produkováno ve vymezené zeměpisné oblasti, je možné optimálně využívat místních travnatých porostů, které jsou obhospodařovány podle zvyklostí předchozích generací, a zhodnocovat přednosti tradičních plemen skotu. Upřednostňována jsou místní plemena, neboť v současné době představují více než 90 % celkového počtu hospodářských zvířat. Tato plemena, která jsou přizpůsobena klimatu a horskému reliéfu, mají schopnost plně využít svůj produkční potenciál navzdory podmínkám, které mohou být někdy obtížné, a v sýrech se prostřednictvím jejich mléka odráží různorodost flóry, kterou spásají.

Dojnice jsou díky specifickému složení krmných dávek vysoce produktivní a jejich mléko se pro výrobu hodí lépe než mléko jiných plemen chovaných za stejných podmínek, neboť má zvláštní vlastnosti: po přidání syřidla vzniká pevnější sýrovina s vyšší výnosností.

Několik studií potvrdilo význam krmiva a jeho složení pro kvalitu mléka, např. BUGAUD C., BUCHIN S., HAUWUY A., COULON J.B., 2002. Texture et flaveur du fromage selon la nature du pâturage: cas du fromage d’Abondance (Konzistence a chuť sýra podle druhu pastvy: případ sýra z mléka krav plemene abondance), INRA Prod. Anim., GIS AlpesJura. Dále DORIOZ J.M., FLEURY Ph., COULON J.B., MARTIN B., 2000, La composante milieu physique dans l’effet terroir pour la production fromagère: quelques réflexions à partir du cas des fromages des Alpes du Nord. (Složka fyzického prostředí jako faktor při výrobě sýra, několik úvah týkajících se sýrů ze severních Alp), Courrier de l’environnement, GIS AlpesJura. Dále LUCAS A, HULIN S., MICHEL V., AGABRIEL C., CHAMBA JF, ROCK E, COULON JB., 2006. Relations entre les conditions de production du lait et les teneurs en composes d’intérêt nutritionnel dans le fromage: étude en conditions réelles de production. (Vztah mezi podmínkami produkce mléka a úrovní složek s nutričním významem v sýru: studie v reálných výrobních podmínkách), INRA Prod Anim, GIS AlpesJura. Tato nejnovější studie, která se zaměřila na sýr „Tomme de Savoie“, zdůrazňuje významný vliv výživy na obsah mikroživin rozpustných v tuku v sýrech. Ukazuje rovněž, že složení mastných kyselin v mléce a následně i v sýrech souvisí především s povahou krmného základu ve výživě krav.

Při výrobě je používáno syrové nebo termizované mléko, což zaručuje přítomnost přirozené flóry, kterou chrání krátké lhůty zpracování. Za své typické vlastnosti vděčí sýr „Tomme de Savoie“ zčásti i této rozmanité flóře.

Používání syrového nebo termizovaného mléka umožňuje zachovat původní vlastnosti mléka, zejména ty, které jsou důsledkem výživy, jejíž rozmanitost tvoří jednu z typických složek dané zeměpisné oblasti.

Obdobně jako se v sýrech „Tomme de Savoie“ lišil obsah tuku v závislosti na intenzitě odstředění, existovaly i různé velikosti sýra „Tomme de Savoie“ podle různých farem, na nichž byly vyráběny. Množství mléka, které bylo pro jeho výrobu k dispozici, do značné míry záviselo na jiných způsobech využití mléka, včetně velmi vyhledávaného poskytování tuku. Rolníci vyráběli tento sýr z mléka, které jim zbylo.

Aby zůstali věrní historickým vlastnostem tohoto produktu, vyrábějí sýraři na základě technologie lisované hmoty sýry různých formátů, které však zůstávají ve srovnání s jinými sýry z daného regionu relativně malé a mají i různý obsah tuku.

Výrobní postupy umožnily výběr užitečné flóry pro výrobu. Její využití umožňuje současným výrobcům dosáhnout charakteristické chuti tohoto sýra. K dalšímu rozvoji těchto chuťových vlastností přispívá zrání.

Povrchová flóra, která se skládá převážně z plísně, propůjčuje sýru „Tomme de Savoie“ jeho charakteristický šedavý vzhled, jehož rozvoj podporuje i dřevěný podklad, na kterém sýry zrají. Péče poskytnutá během zrání při otáčení rovněž přispívá k vytvoření kůrky, která je pro sýr „Tomme de Savoie“ tak charakteristická, zejména odstraňováním „chloupků“ plísně.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f5bec304-85e4-4ca2-b956-c784993548e1

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/23

---

Zveřejnění oznámení o schválení standardní změny specifikace výrobku týkající se názvu v odvětví vína, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 2 a 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33

(2020/C 186/05)

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 17 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (1).

OZNÁMENÍ O SCHVÁLENÍ STANDARDNÍ ZMĚNY

„Hajós-Baja“

Referenční číslo PDO-HU-A1388-AM02

Datum oznámení: 15. 2. 2020

POPIS A DŮVODY SCHVÁLENÉ ZMĚNY

1.   Zařazení nových druhů vín do kategorie vinařských výrobků

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | II. Popis vín |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

II. Popis vín

| — | III. Zvláštní enologické postupy |
| --- | --- |

—

III. Zvláštní enologické postupy

| — | V. Maximální výnos |
| --- | --- |

—

V. Maximální výnos

| — | VI. Povolené moštové odrůdy |
| --- | --- |

—

VI. Povolené moštové odrůdy

| — | VII. Souvislost se zeměpisnou oblastí |
| --- | --- |

—

VII. Souvislost se zeměpisnou oblastí

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Popis vína (vín) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Popis vína (vín)

| — | Enologické postupy – Zvláštní enologické postupy |
| --- | --- |

—

Enologické postupy – Zvláštní enologické postupy

| — | Enologické postupy – Maximální výnos |
| --- | --- |

—

Enologické postupy – Maximální výnos

| c) | Rozšíření druhů vín usnadňuje vyjádření a připomenutí jedinečnosti a rozmanitosti vín „Hajós-Baja“. Vína s přívlastkem pozdní sběr jsou plná a odrážejí výrobní metodu a proces zrání. Mají obsah zbytkového cukru. Prémiová vína jsou impozantní, s komplexními aromaty a robustní, bohatou chutí vyznačující se intenzivní ovocitostí. V mnoha případech může být patrná chuť a vůně sušeného ovoce a džemu, často doplněna intenzivním kořenitým charakterem s převládajícími aromaty vzniklými zráním v dřevěných sudech a v lahvích. Ledová vína jsou robustní s vyvážeností sladké chuti v důsledku obsahu zbytkového cukru a kyselosti a obsahu alkoholu. |
| --- | --- |

c)

Rozšíření druhů vín usnadňuje vyjádření a připomenutí jedinečnosti a rozmanitosti vín „Hajós-Baja“. Vína s přívlastkem pozdní sběr jsou plná a odrážejí výrobní metodu a proces zrání. Mají obsah zbytkového cukru. Prémiová vína jsou impozantní, s komplexními aromaty a robustní, bohatou chutí vyznačující se intenzivní ovocitostí. V mnoha případech může být patrná chuť a vůně sušeného ovoce a džemu, často doplněna intenzivním kořenitým charakterem s převládajícími aromaty vzniklými zráním v dřevěných sudech a v lahvích. Ledová vína jsou robustní s vyvážeností sladké chuti v důsledku obsahu zbytkového cukru a kyselosti a obsahu alkoholu.

2.   Změna popisu organoleptických vlastností stávajících druhů vín za účelem jeho sladění s popisem organoleptických vlastností nových druhů vín

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | II. Popis vín |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

II. Popis vín

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Popis vína (vín) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Popis vína (vín)

| c) | Nové druhy vín značně rozšiřují sortiment vín „Hajós-Baja“, takže je třeba upravit popis organoleptických vlastností stávajících druhů vín. |
| --- | --- |

c)

Nové druhy vín značně rozšiřují sortiment vín „Hajós-Baja“, takže je třeba upravit popis organoleptických vlastností stávajících druhů vín.

3.   Změna analytických parametrů šumivého vína

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | II. Popis vín |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

II. Popis vín

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Popis vína (vín) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Popis vína (vín)

| c) | V současnosti platná nařízení jsou sladěna se stávajícími právními předpisy. |
| --- | --- |

c)

V současnosti platná nařízení jsou sladěna se stávajícími právními předpisy.

4.   Zrušení analytického požadavku (sloupce) týkajícího se maximálního celkového obsahu alkoholu

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | II. Popis vín |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

II. Popis vín

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Popis vína (vín) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Popis vína (vín)

| c) | Předchozí nařízení není opodstatněné, neboť existují případy, kdy je celkový přirozený obsah alkoholu těchto vín u některých ročníků v důsledku klimatické změny vyšší. Zrušení nemá negativní dopad na kvalitu vína. |
| --- | --- |

c)

Předchozí nařízení není opodstatněné, neboť existují případy, kdy je celkový přirozený obsah alkoholu těchto vín u některých ročníků v důsledku klimatické změny vyšší. Zrušení nemá negativní dopad na kvalitu vína.

5.   Zařazení oblastí obce Bácsszentgyörgy, jež jsou podle registru vinic klasifikovány jako třída I a II, do vymezené zeměpisné oblasti

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | IV. Vymezená oblast |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

IV. Vymezená oblast

| — | VIII. Další podmínky |
| --- | --- |

—

VIII. Další podmínky

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Vymezená zeměpisná oblast |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Vymezená zeměpisná oblast

| — | Další podmínky |
| --- | --- |

—

Další podmínky

| c) | Hraniční oblasti obce Bácsszentgyörgy odpovídají vinařským obcím Csátalja a Dávod. V obci Bácsszentgyörgy je v registru vinic zapsáno území o rozloze 6,8109 ha a působí v ní dva provozovatelé jednoduchého skladu. Charakteristika této oblasti odpovídá popisu souvislosti mezi oblastí produkce CHOP „Hajós-Baja“ a produktem. Pěstování vinné révy je jednou z tradičních hospodářských činností místních obyvatel. |
| --- | --- |

c)

Hraniční oblasti obce Bácsszentgyörgy odpovídají vinařským obcím Csátalja a Dávod. V obci Bácsszentgyörgy je v registru vinic zapsáno území o rozloze 6,8109 ha a působí v ní dva provozovatelé jednoduchého skladu. Charakteristika této oblasti odpovídá popisu souvislosti mezi oblastí produkce CHOP „Hajós-Baja“ a produktem. Pěstování vinné révy je jednou z tradičních hospodářských činností místních obyvatel.

6.   Rozšíření seznamu povolených moštových odrůd pro výrobu vína: Zařazení odrůdy Generosa

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VI. Povolené moštové odrůdy |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VI. Povolené moštové odrůdy

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Hlavní moštová odrůda (odrůdy) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Hlavní moštová odrůda (odrůdy)

| c) | Odrůda Generosa je moštová odrůda odolná vůči mrazu a chorobám, jejíž pěstování je snadné a která produkuje živá, svěží, elegantní vína. Jedná se o odrůdu, která v této vinařské oblasti nabývá v poslední době na významu a v současnosti se pěstuje na ploše 12,4 ha. |
| --- | --- |

c)

Odrůda Generosa je moštová odrůda odolná vůči mrazu a chorobám, jejíž pěstování je snadné a která produkuje živá, svěží, elegantní vína. Jedná se o odrůdu, která v této vinařské oblasti nabývá v poslední době na významu a v současnosti se pěstuje na ploše 12,4 ha.

7.   Rozšíření seznamu povolených moštových odrůd pro výrobu šumivého vína:

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VI. Povolené moštové odrůdy |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VI. Povolené moštové odrůdy

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Hlavní moštová odrůda (odrůdy) |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Hlavní moštová odrůda (odrůdy)

| c) | V dané vinařské oblasti se k výrobě šumivého vína tradičně používají tyto moštové odrůdy. Se svou elegantní a příjemnou vůní a aromaty odpovídajícími barvě vína (bílá, např. Chardonnay; růžová, např. Kékfrankos; nebo červená, např. Kékfrankos) a poměrně vysokou a živou kyselostí jsou složky základního vína pro výrobu šumivého vína náležitě vyvážené. Šumivá vína mají dlouhotrvající perlivost a odrážejí bohatost sekundárních vonných složek a aromat vzniklých při fermentaci v lahvích. Při výrobě šumivého vína s vůní muškátu (Cserszegi fűszeres) doplňují vůně a aromata moštové odrůdy a oblasti produkce neutrální bohatost chuti. |
| --- | --- |

c)

V dané vinařské oblasti se k výrobě šumivého vína tradičně používají tyto moštové odrůdy. Se svou elegantní a příjemnou vůní a aromaty odpovídajícími barvě vína (bílá, např. Chardonnay; růžová, např. Kékfrankos; nebo červená, např. Kékfrankos) a poměrně vysokou a živou kyselostí jsou složky základního vína pro výrobu šumivého vína náležitě vyvážené. Šumivá vína mají dlouhotrvající perlivost a odrážejí bohatost sekundárních vonných složek a aromat vzniklých při fermentaci v lahvích. Při výrobě šumivého vína s vůní muškátu (Cserszegi fűszeres) doplňují vůně a aromata moštové odrůdy a oblasti produkce neutrální bohatost chuti.

8.   Zrušení písmena c) pravidel pro označování (formální požadavek týkající se použití výrazů)

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VIII. Další podmínky |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VIII. Další podmínky

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Další podmínky |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Další podmínky

| c) | Názvy moštových odrůd hrají při koupi vína poměrně významnou roli, proto se domníváme, že vyškrtnutí písmena c) pravidel pro označování podpoří prodej vína. |
| --- | --- |

c)

Názvy moštových odrůd hrají při koupi vína poměrně významnou roli, proto se domníváme, že vyškrtnutí písmena c) pravidel pro označování podpoří prodej vína.

9.   Zrušení písmena b) pravidel pro obchodní úpravu (pravidlo týkající se uvádění na trh pouze ve skleněných lahvích)

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VIII. Další podmínky |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VIII. Další podmínky

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Další podmínky |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Další podmínky

| c) | Zdokonalení způsobů balení umožňuje výrobcům vína používat 3, 5 a 10 litrová balení (bag-in-box), v nichž mohou uvádět svá vína na trh při současném zachování jejich kvality. |
| --- | --- |

c)

Zdokonalení způsobů balení umožňuje výrobcům vína používat 3, 5 a 10 litrová balení (bag-in-box), v nichž mohou uvádět svá vína na trh při současném zachování jejich kvality.

10.   Vyškrtnutí bodu o určení příslušného výboru pro hodnocení místních vín a oddílu o způsobu jeho fungování a vyškrtnutí oddílu týkajícího se pravomocí kontrolního subjektu

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VIII. Další podmínky |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VIII. Další podmínky

| — | IX. Kontroly |
| --- | --- |

—

IX. Kontroly

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Změna se netýká jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Změna se netýká jednotného dokumentu.

| c) | Způsob fungování výboru pro hodnocení místních vín ztěžuje výrobcům uvádění jejich vín na trh kvůli zdlouhavému postupu. Je rovněž obtížné vytvořit vhodné technické a finanční podmínky pro fungování výboru, takže výbor není schopen řešit pružně požadavky vinařství na klasifikaci vín. |
| --- | --- |

c)

Způsob fungování výboru pro hodnocení místních vín ztěžuje výrobcům uvádění jejich vín na trh kvůli zdlouhavému postupu. Je rovněž obtížné vytvořit vhodné technické a finanční podmínky pro fungování výboru, takže výbor není schopen řešit pružně požadavky vinařství na klasifikaci vín.

11.   Zrušení povinnosti vyhotovit rozhodnutí sekretariátu na základě záznamů příslušného výboru pro hodnocení místních vín

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | VIII. Další podmínky |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

VIII. Další podmínky

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Změna se netýká jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Změna se netýká jednotného dokumentu.

| c) | Výbor pro hodnocení místních vín nefunguje ve vinařské oblasti, takže požadujeme zrušení této povinnosti. |
| --- | --- |

c)

Výbor pro hodnocení místních vín nefunguje ve vinařské oblasti, takže požadujeme zrušení této povinnosti.

12.   Zrušení odpovědnosti předsedy vinařského spolku za kontroly v rámci postupu plnění úkolů vinařského spolku

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | X. Postup plnění úkolů vinařského spolku |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

X. Postup plnění úkolů vinařského spolku

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Změna se netýká jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Změna se netýká jednotného dokumentu.

| c) | Předseda vinařského spolu splňuje podmínky pro provádění kontrol. |
| --- | --- |

c)

Předseda vinařského spolu splňuje podmínky pro provádění kontrol.

13.   Změna oddílu s tabulkou o uvádění na trh v rámci postupu plnění úkolů vinařského spolku

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | X. Postup plnění úkolů vinařského spolku |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

X. Postup plnění úkolů vinařského spolku

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Změna se netýká jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Změna se netýká jednotného dokumentu.

| c) | Stávající právní předpisy nevyžadují, aby předseda vinařského spolku prováděl odběr vzorků, takže požadujeme, aby bylo toto zrušeno. Předseda vinařského spolku neodpovídá za posouzení organoleptických vlastností, takže požadujeme, aby bylo toto také zrušeno. Předseda vinařského spolku odpovídá za vydání dokladu potvrzujícího původ vína (osvědčení o původu vína) za účelem jeho uvedení na trh. |
| --- | --- |

c)

Stávající právní předpisy nevyžadují, aby předseda vinařského spolku prováděl odběr vzorků, takže požadujeme, aby bylo toto zrušeno. Předseda vinařského spolku neodpovídá za posouzení organoleptických vlastností, takže požadujeme, aby bylo toto také zrušeno. Předseda vinařského spolku odpovídá za vydání dokladu potvrzujícího původ vína (osvědčení o původu vína) za účelem jeho uvedení na trh.

14.   Technická změna (změna názvu orgánu odpovědného za dohled nad výrobou a obchodováním s víny)

| a) | Položka specifikace, jíž se změna týká:






  — | IX. Kontroly |
| --- | --- | --- |

a)

Položka specifikace, jíž se změna týká:

—

IX. Kontroly

| b) | Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:






  — | Změna se netýká jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |

b)

Položka jednotného dokumentu, jíž se změna týká:

—

Změna se netýká jednotného dokumentu.

| c) | Název orgánu odpovědného za dohled nad výrobou a obchodováním s víny se změnil, takže ve specifikaci produktu je třeba uvést nový název. |
| --- | --- |

c)

Název orgánu odpovědného za dohled nad výrobou a obchodováním s víny se změnil, takže ve specifikaci produktu je třeba uvést nový název.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Název produktu

Hajós-Baja

2.   Typ zeměpisného označení

CHOP – chráněné označení původu

3.   Druhy výrobků z révy vinné

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

Šumivé víno

4.   Popis vína (VÍN)

Bílá vína – odrůdová a cuvée

Jejich barva je nazelenale bílá až světle slámově žlutá. Tato vína mají intenzivní buket s lehkou a často jemnou kyselostí s květinovými, ovocnými nebo citrusovými podtóny.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Růžová vína – odrůdová a cuvée

Jejich barva je od lososové po světle červenou. Tato vína jsou živá a svěží s ovocným aroma. Vyrábějí se pomocí reduktivní technologie.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Červená vína – odrůdová a cuvée

Svěží a ovocná červená vína mají intenzivní nebo tmavou rubínovou barvu. Jsou jednoduchá, ovocná a svěží s minimálním aroma dubu a taninu, obvykle s živou kyselostí a nízkým obsahem alkoholu.

Červená vína se středním a plným tělem mají tmavě rubínovou nebo světle granátovou barvu. Vůně je kořenitá, chuť robustní, s výrazným obsahem taninu. Zrají zcela nebo částečně v dřevěných sudech, ačkoli aroma dubu není dominantní.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 20 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

20

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée

Tato vína mají zlatou barvu, komplexní vůni a robustní, olejnatou konzistenci. Mají bohatou chuť s příchutěmi vzniklými při zrání v dřevěných sudech nebo v lahvích, příjemnou kyselost a obsah alkoholu a často obsah zbytkového cukru.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 23,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

23,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée

Tato vína mají rubínovou nebo tmavě červenou barvu, komplexní vůni a robustní, olejnatou konzistenci. Mají bohatou chuť s příchutěmi vzniklými při zrání v dřevěných sudech nebo v lahvích, příjemnou kyselost a obsah alkoholu a často obsah zbytkového cukru.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 23,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

23,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée

Jejich barva je nazelenale bílá až zlatá. Tato vína mají primárně květinové, ovocné a citrusové podtóny, s bohatostí intenzivních, komplexních vonných látek a aromat. Některá vína mohou být reduktivní a vyzrálá s plným tělem.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée

Jejich barva je lososová až světle červená. Tato vína jsou elegantní, živá a svěží s ovocnou vůní. Vyrábějí se pomocí reduktivní technologie.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 18 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

18

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Prémiová červená vína – odrůdová a cuvée

Mají tmavě rubínovou nebo světle granátovou barvu, kořenitou vůni a plnou chuť s výrazným obsahem taninu. Zrají zcela nebo částečně v dřevěných sudech, ačkoli aroma dubu není dominantní. V důsledku dlouhé fermentace se v těchto vínech rozvíjejí vůně a aromata sušeného ovoce a džemu.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 20 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

20

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Bílá ledová vína

Tato vína mají žlutý odstín starého zlata. Mají bohaté, komplexní aroma, koncentrovanou, živou kyselou a medově sladkou chuť a velmi vysoký obsah cukru.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 23,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

23,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Červená ledová vína

Tato vína mají bronzově načervenalou barvu. Mají bohaté, komplexní aroma a koncentrovanou, medově sladkou chuť s velmi vysokým obsahem kyselin, příchuť připomíná sušené ovoce.

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 23,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

3,5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

23,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Bílá šumivá vína

Barva: nazelenale bílá, broskvová, světle slámově žlutá

Aroma: intenzivní ovocné a květinové

Chuť a příchuť: svěží, živá, s harmonickou kyselostí

Perlení: vyvážené, dlouhé

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 13,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

13,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Růžová šumivá vína

Barva: světle růžová, barva cibulové slupky nebo lososová

Aroma: výrazné, připomínající ovoce

Chuť a příchuť: s harmonickou, jemnou kyselostí

Perlení: jemné, dlouhé

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 13,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

13,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

Červená šumivá vína

Barva: rubínová, tmavě rubínová

Aroma: intenzivní, svěží, ovocná aromata

Chuť a příchuť: kořenitá, ovocná, s plným tělem

Perlení: dlouhé, vyvážené

- Maximální celkový obsah alkoholu a maximální celkový obsah oxidu siřičitého odpovídá mezním hodnotám stanoveným v právních předpisech EU.

| Obecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových) | |
| Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových) | 9 |
| Minimální celková kyselost | 5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr |
| Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr) | 13,33 |
| Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr) | |

Obecné analytické vlastnosti

Maximální celkový obsah alkoholu (v % objemových)

Minimální skutečný obsah alkoholu (v % objemových)

9

Minimální celková kyselost

5 g/l, vyjádřeno v gramech kyseliny vinné na litr

Maximální obsah těkavých kyselin (v miliekvivalentech na litr)

13,33

Maximální celkový obsah oxidu siřičitého (v miligramech na litr)

5.   Enologické postupy

a.   Základní enologické postupy

Nepovolené enologické postupy

Relevantní omezení vztahující se na výrobu vín

Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, bílá ledová vína, červená ledová vína: zvýšení obsahu alkoholu, slazení

Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée, prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée, prémiová červená vína – odrůdová a cuvée: slazení

Povinné enologické postupy:

Relevantní omezení vztahující se na výrobu vín

Bílá ledová vína, červená ledová vína: hrozny musí být sklizeny při teplotě nižší než –7 °C a vylisovány ve zmrazeném stavu

Pravidla pěstování vinné révy

Pěstební postupy

| 1. | Pravidla týkající se vedení révy:






  a. | vinice vzniklé před 31. prosincem 2011: jakákoli; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

vinice vzniklé před 31. prosincem 2011: jakákoli;

| b. | vinice vzniklé po 1. lednu 2012: vedení na hlavu, nízké a střední vedení, vedení Gobelet, vedení Amrella, Moserovo vedení, vedení Sylvoz, srdcové vedení, jednoduchá záclona; |
| --- | --- |

b.

vinice vzniklé po 1. lednu 2012: vedení na hlavu, nízké a střední vedení, vedení Gobelet, vedení Amrella, Moserovo vedení, vedení Sylvoz, srdcové vedení, jednoduchá záclona;

| 2. | Pravidla týkající se hustoty vinné révy na vinici:






  a. | vinice vzniklé před 31. prosincem 2011: jakákoli; |
| --- | --- | --- |

2.

a.

vinice vzniklé před 31. prosincem 2011: jakákoli;

| b. | vinice vzniklé po 1. lednu 2012:






  — | hustota výsadby: nejméně 3 300 keřů révy vinné/ha, |
| --- | --- | --- |

b.

vinice vzniklé po 1. lednu 2012:

—

hustota výsadby: nejméně 3 300 keřů révy vinné/ha,

| — | – vzdálenost řádků: 1–3,6 m, |
| --- | --- |

—

– vzdálenost řádků: 1–3,6 m,

| — | vzdálenost mezi keři: nejméně 0,60 m až 1,20 m (v případě dvojitého řádkování je třeba vzít v úvahu průměrnou vzdálenost mezi keři). |
| --- | --- |

—

vzdálenost mezi keři: nejméně 0,60 m až 1,20 m (v případě dvojitého řádkování je třeba vzít v úvahu průměrnou vzdálenost mezi keři).

| 3. | Zatížení očky: maximálně 12 živých oček na m2 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stanovení data sklizně: rozhodnutím rady příslušného vinařského spolku, které se zakládá na zkušebních sklizních, jež se každoročně provádějí každý týden od 1. srpna.
  Minimální potenciální obsah alkoholu v hroznech vyjádřený ve stupních maďarského moštoměru (MM) a obsah alkoholu v % objemových
  Pěstební postupy
  Bílá vína – odrůdová a cuvée, růžová vína – odrůdová a cuvée, červená vína – odrůdová a cuvée a víno Siller – odrůdové a cuvée:14,9 MM, 9,0 % obj.
  Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée: 19,0 MM, 12,08 % obj.
  Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée: 17,5 MM, 10.97 % obj.
  Prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée, prémiová červená vína – odrůdová a cuvée: 17,4 MM, 10,89 % obj.
  Bílé ledové víno, červené ledové víno: 25,0 MM, 16,66 % obj.
  Šumivé víno: 14,9 MM, 9,0 % obj. |
| --- | --- |

4.

Minimální potenciální obsah alkoholu v hroznech vyjádřený ve stupních maďarského moštoměru (MM) a obsah alkoholu v % objemových

Pěstební postupy

Bílá vína – odrůdová a cuvée, růžová vína – odrůdová a cuvée, červená vína – odrůdová a cuvée a víno Siller – odrůdové a cuvée:14,9 MM, 9,0 % obj.

Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée: 19,0 MM, 12,08 % obj.

Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée: 17,5 MM, 10.97 % obj.

Prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée, prémiová červená vína – odrůdová a cuvée: 17,4 MM, 10,89 % obj.

Bílé ledové víno, červené ledové víno: 25,0 MM, 16,66 % obj.

Šumivé víno: 14,9 MM, 9,0 % obj.

b.   Maximální výnosy

Bílá vína – odrůdová a cuvée, růžová vína – odrůdová a cuvée, červená vína – odrůdová a cuvée a víno Siller – odrůdové a cuvée:

100 hl/ha

Bílá vína – odrůdová a cuvée, růžová vína – odrůdová a cuvée, červená vína – odrůdová a cuvée a víno Siller – odrůdové a cuvée:

14 300 kg hroznů na hektar

Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée:

70 hl/ha

Bílá vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée, červená vína s přívlastkem pozdní sběr – odrůdová a cuvée:

10 000 kg hroznů na hektar

Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée, prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée, prémiová červená vína – odrůdová a cuvée:

60 hl/ha

Prémiová bílá vína – odrůdová a cuvée, prémiová růžová vína – odrůdová a cuvée, prémiová červená vína – odrůdová a cuvée:

8 500 kg hroznů na hektar

Bílé ledové víno, červené ledové víno:

42 hl/ha

Bílé ledové víno, červené ledové víno:

6 000 kg hroznů na hektar

Šumivé víno

100 hl/ha

Šumivé víno

14 300 kg hroznů na hektar

6.   Vymezená zeměpisná oblast

Území níže uvedených obcí klasifikované podle registru vinic jako třída I a II: Baja, Bácsszentgyörgy, Bátmonostor, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

7.   Hlavní moštové odrůdy

Kékoportó – Portugalske modré

Kadarka – Kadar

Rajnai rizling – Rheinriesling

Kadarka – Jenei fekete

Cabernet franc – Kaberne fran

Rajnai rizling – Riesling

Zweigelt – Zweigeltrebe

Cabernet franc – Gros vidur

Kékoportó – Portugizer

Sauvignon – Sovinjon

Merlot

Kövidinka – A dinka crvena

Pinot noir – Kék rulandi

Pinot noir – Savagnin noir

Pinot noir – Pinot cernii

Olasz rizling – Welschrieslig

Ottonel muskotály – Muskat ottonel

Kadarka – Törökszőlő

Kadarka – Szkadarka

Rajnai rizling – Weisser riesling

Olasz rizling – Nemes rizling

Rajnai rizling – Johannisberger

Kövidinka – A dinka rossa

Pinot noir – Rulandski modre

Kövidinka – A ruzsica

Pinot blanc – Pinot beluj

Cabernet franc – Carbonet

Pinot blanc – Weissburgunder

Olasz rizling – Taljanska grasevina

Chardonnay – Kereklevelű

Olasz rizling – Risling vlassky

Pinot noir – Pignula

Cabernet sauvignon

Sauvignon – Sauvignon bianco

Olasz rizling – Grasevina

Szürkebarát – Auvergans gris

Chardonnay – Ronci bilé

Irsai olivér – Zolotis

Szürkebarát – Grauburgunder

Kékfrankos – Blaufränkisch

Szürkebarát – Ruländer

Cabernet franc – Carmenet

Szürkebarát – Pinot gris

Cserszegi fűszeres

Ottonel muskotály – Muscat ottonel

Kékoportó – Blauer portugieser

Kékfrankos – Limberger

Sauvignon – Sauvignon blanc

Sauvignon – Sauvignon bijeli

Zweigelt – Rotburger

Kadarka – Csetereska

Pinot blanc – Fehér burgundi

Kadarka – Negru moale

Kövidinka – A dinka mala

Pinot noir – Pinot tinto

Kékoportó – Portugais bleu

Irsai olivér – Muskat olivér

Kadarka – Kadarka negra

Pinot noir – Pinot nero

Ottonel muskotály – Miszket otonel

Kadarka – Gamza

Pinot noir – Kisburgundi kék

Kadarka – Fekete budai

Pinot noir – Spätburgunder

Kövidinka – A kamena dinka

Kékfrankos – Blauer limberger

Olasz rizling – Riesling italien

Pinot noir – Kék burgundi

Pinot blanc – Pinot bianco

Generosa

Szürkebarát – Pinot grigio

Kövidinka – Steinschiller

Rajnai rizling – Riesling blanc

Pinot noir – Pino csernüj

Chardonnay – Morillon blanc

Kékfrankos – Moravka

Zweigelt – Blauer zweigeltrebe

Pinot noir – Blauer burgunder

Olasz rizling – Olaszrizling

Szürkebarát – Graumönch

Kékfrankos – Blauer lemberger

Cabernet franc – Gros cabernet

Irsai olivér – Irsai

Rajnai rizling – Rhine riesling

Cabernet franc – Cabernet

Irsai olivér – Zolotisztüj rannüj

Chardonnay – Chardonnay blanc

Kékoportó – Modry portugal

8.   Popis souvislostÍ

Víno a šumivé víno – popis vymezené oblasti

a)   Přírodní a kulturní faktory

Oblast, na niž se vztahuje chráněné označení původu „Hajós-Baja“, se nachází na jihu Maďarska, na severních výběžcích pahorkatiny Telecskai. Na západě je ohraničena řekou Dunaj, na severu a východě písečnými plošinami regionu Homokhátság mezi řekami Dunaj a Tisa a na jihu mezinárodní hranicí.

Při formování oblasti produkce hrála důležitou úlohu řeka Dunaj. Stávající řečiště vzniklo opatřeními k regulaci řeky.

Environmentální charakteristiky oblasti produkce jsou do značné míry určeny rozmanitou topografií regionu. Většina oblastí se nachází ve výšce 150 m nad mořem.

Pokud jde o topografii, oblast se vyznačuje střídáním kopců a údolí orientovaných obvykle severozápadním nebo jihovýchodním směrem, jež nabízejí vhodné lokality pro vinice. Rozdíly v nadmořské výšce mohou přesáhnout 10–20 metrů. Svahy mají sklon 2–10 %.

Půdy v oblasti produkce, na kterou se vztahuje chráněné označení původu „Hajós-Baja“, sestávají převážně z vrstev vápencových písčitých půd (humus a pohyblivý písek) uložených na sprašovém podkladu, ačkoliv do jisté míry zde lze nalézt také hnědé lesní půdy, černozem a luční a aluviální půdy.

Klimatické podmínky oblasti produkce určuje kontinentální klima, které v Maďarsku převládá a které se vyznačuje především horkým létem a studenou zimou. Kvůli klimatu i poměrně nízké nadmořské výšce jsou časté jarní a podzimní mrazy.

Průměrná teplota činí přibližně 11–12 °C. Průměrná délka slunečního svitu za rok činí více než 2 000 hodin. Průměrné roční srážky dosahují 450–500 mm, což odpovídá potřebám keřů vinné révy, a to navzdory nerovnoměrnému rozložení během roku.

b)   Lidské faktory

Oblast produkce má bohatou tradici pěstování vinné révy a výroby vína. Stejně jako v případě Maďarska obecně se pěstování vinné révy v dané oblasti datuje do doby starověkého Říma.

Vinařská oblast Hajós-Baja leží na hranici starověké římské říše (řeka Dunaj vyznačovala „limes“, hranici říše), vliv Římanů však zasahoval i do této oblasti.

Tradice pěstování vinné révy byla ve středověku přerušena tureckou okupací v 16. a 17. století, která měla za následek prudký pokles počtu obyvatel a snížení produkce.

Po skončení turecké okupace mělo na obnovu produkce hroznů a zavedení kultury vinných sklepů a technologie výroby vína, která je charakteristická pro danou oblast produkce, zásadní vliv usazení německy hovořících rodin, většinou ze Švábska. Pěstování vinné révy se po zamoření mšičkou révokazem přemístilo do písčitých oblastí kvůli jejich odolnosti před tímto škodlivým organismem, obnova vinic však znamenala, že se k produkci začaly znovu využívat některé pozemky, které nabízely výjimečné podmínky pro produkci. V roce 1904 bylo v Baje zavedeno sekundární odborné vzdělávání.

V období po 2. světové válce vznikly velké vinařské závody a došlo k reformě vinařství. Kromě tradičních odrůd, které se do té doby používaly téměř výhradně (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka, Mézes), začali producenti vysazovat také odrůdy Kékfrankos, Leányka, Muscat Ottonel a Olaszrizling.

Začaly převládat různé formy pěstování znamenající větší vzdálenosti mezi řádky a rovněž vysoké vedení. Kromě další změny odrůd (výsadba světoznámých odrůd jako Chardonnay nebo Cabernet sauvignon), zvětšení obdělávané plochy a změny metody pěstování vznikly koncem 70. let minulého století také modernizované vinařské závody s vysokou kapacitou.

Šumivé víno – popis vymezené oblasti

b)   Lidské faktory

Kromě výše uvedených skutečností platí pro šumivá vína „Hajós-Baja“ i tyto charakteristiky:

Oblast produkce má bohatou tradici v oblasti pěstování vinné révy a výroby šumivého vína.

V roce 1975 začal Hosszúhegyi Állami Gazdaság (státní zemědělský podnik Hosszúhegy) vyrábět v této vinařské oblasti šumivé víno.

V 80. letech minulého století dosáhla produkce 25 milionů lahví ročně. Většina vína byla uvedena na trh jako šumivé víno vyrobené pomocí ruské technologie zrání v tanku.

Výrobní závod vyráběl také šumivé víno, které zrálo v tancích delší dobu.

Šumivá vína řady Carmen zahrnovala růžové i červené odrůdy.

Od poloviny prvního desetiletí tohoto století zde vyrábí rodinné vinařství šumivé víno s použitím klasické technologie zrání v lahvi.

Víno

2.   Popis vín

Ekologické prostředí vinařské oblasti umožňuje produkci mírně kyselých, jemných vín s plným tělem a s vysokým obsahem alkoholu. Nutriční vlastnosti sprašového podkladu a jeho schopnost zadržovat vodu dává hroznům vypěstovaným v této oblasti jedinečný charakter, takže vína mají mineralitu plynoucí z vápencového podkladu.

Bílá a růžová vína mají intenzivní vůni a jsou bohatá na chuť. Červená vína jsou obvykle ovocná, syté barvy, s výrazným obsahem taninu a rozvíjejí se pomalu.

Prémiová vína jsou impozantní, s komplexními aromaty a robustní, bohatou chutí vyznačující se intenzivní ovocitostí. V mnoha případech může být patrná chuť a vůně sušeného ovoce a džemu, často doplněna intenzivním kořenitým charakterem s převládajícími aromaty vzniklými zráním v dřevěných sudech a v lahvích.

Vína s přívlastkem pozdní sběr jsou plná a odrážejí výrobní metodu a proces zrání. Mají obsah zbytkového cukru.

Ledová vína jsou robustní s vyvážeností sladké chuti v důsledku obsahu zbytkového cukru a kyselosti a obsahu alkoholu.

Doporučuje se, aby vína z oblasti produkce byla uváděna na trh po zrání v sudech a lahvích.

3.   Souvislost mezi oblastí produkce, lidskými faktory a produktem

Rozhodující vliv na charakteristiku vín má ekologické prostředí. Tato jedinečnost má primárně za následek mírně kyselá, jemná vína s plným tělem a vysokým obsahem alkoholu.

Jednou z charakteristických vlastností písčitých půd je skutečnost, že se rychle zahřívají a kvůli své světlé barvě lépe odrážejí sluneční světlo, což pomáhá hroznům dozrát. Nutriční vlastnosti sprašového podkladu a jeho schopnost zadržovat vodu současně dává místním hroznům jedinečný charakter, takže vína mají mineralitu plynoucí z vápencového podkladu.

Kvůli půdním a klimatickým podmínkám mají bílá a růžová vína intenzivní aroma a jsou bohatá na chuť. Červená vína jsou obvykle ovocná, syté barvy, s výrazným obsahem taninu a rozvíjejí se pomalu. Doporučuje se, aby vína z oblasti produkce byla uváděna na trh po zrání v sudech a lahvích.

Vinařská oblast Hajós-Baja je v maďarském zemědělství klíčovou součástí odvětví pěstování vinné révy a výroby vína. Kromě svého ekonomického významu hraje výroba vína rovněž důležitou společenskou úlohu tím, že pomáhá udržet místní obyvatelstvo.

Pěstování vinné révy a výroba vína i související odvětví vinařské turistiky trvale rostou. V oblasti se nachází největší maďarská vesnice s vinnými sklepy, Hajósi Pincefalu.

Dopad lidských faktorů na oblast produkce je patrný v těchto oblastech:

| — | vědomý rozvoj odrůdové skladby (včetně tradičních i nových odrůd) při zachování ekologického potenciálu oblasti, |
| --- | --- |

—

vědomý rozvoj odrůdové skladby (včetně tradičních i nových odrůd) při zachování ekologického potenciálu oblasti,

| — | rozvoj pěstování vinné révy a technologie výroby vína v souladu s ekologickými a tržními charakteristikami, |
| --- | --- |

—

rozvoj pěstování vinné révy a technologie výroby vína v souladu s ekologickými a tržními charakteristikami,

| — | rozvoj struktury produkce a integrace, která je vhodná pro ekologické a tržní podmínky. |
| --- | --- |

—

rozvoj struktury produkce a integrace, která je vhodná pro ekologické a tržní podmínky.

Šumivé víno

2.   Popis vín

Základní vína jsou mírně kyselá, jemná vína s plným tělem a vysokým obsahem alkoholu.

Jsou rovněž minerální. Bílá a růžová základní vína mají intenzivní aroma a jsou bohatá na chuť. Červená základní vína jsou obvykle ovocná, syté barvy a s výrazným obsahem taninu.

3.   Souvislost mezi oblastí produkce, lidskými faktory a produktem

Rozhodující vliv na charakteristiku základních vín má ekologické prostředí. Tato jedinečnost má primárně za následek mírně kyselá, relativně jemná základní vína s plným tělem a vysokým obsahem alkoholu.

Jednou z charakteristických vlastností písčitých půd je skutečnost, že se rychle zahřívají a kvůli své světlé barvě lépe odrážejí sluneční světlo, což pomáhá hroznům dozrát. Nutriční vlastnosti sprašového podkladu a jeho schopnost zadržovat vodu současně dává místním hroznům jedinečný charakter, takže základní vína mají mineralitu plynoucí z vápencového podkladu.

Kvůli půdním a klimatickým podmínkám mají bílá a růžová základní vína intenzivní aroma a jsou bohatá na chuť. Víno Siller a červená základní vína jsou obvykle ovocná, syté barvy, s výrazným obsahem taninu a rozvíjejí se pomalu.

Dopad lidských faktorů na oblast produkce je patrný v těchto oblastech:

| — | vědomý rozvoj odrůdové skladby (včetně tradičních i nových odrůd) při zachování ekologického potenciálu oblasti, |
| --- | --- |

—

vědomý rozvoj odrůdové skladby (včetně tradičních i nových odrůd) při zachování ekologického potenciálu oblasti,

| — | rozvoj pěstování vinné révy a technologie výroby vína a šumivého vína v souladu s ekologickými a tržními charakteristikami, |
| --- | --- |

—

rozvoj pěstování vinné révy a technologie výroby vína a šumivého vína v souladu s ekologickými a tržními charakteristikami,

| — | rozvoj struktury produkce a integrace, která je vhodná pro ekologické a tržní podmínky. |
| --- | --- |

—

rozvoj struktury produkce a integrace, která je vhodná pro ekologické a tržní podmínky.

9.   Další základní podmínky (balení, označování, další požadavky)

Pravidla pro označování

Právní rámec:

vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Další ustanovení týkající se označování

Popis podmínek:

Názvy menších zeměpisných oblastí, jež lze uvést na etiketě: Baja, Bátmonostor, Bácsszentgyörgy, Borota, Császártöltés, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Hajós, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Vaskút.

Výrazy, které lze uvést: barrique, cuvée, muskotály [Muškát], primőr [primeur], prémium [prémiové], siller, késői szüretelésű [pozdní sběr], jégbor [ledové víno].

Pravidla pro lahvování (platná pro všechny kategorie produktů a druhy vína):

Právní rámec:

vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Balení ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

| a) | Ve vinném sklepě na území vinařské oblasti Hajós-Baja lze v případě konzumace na místě prodávat vína z vlastní produkce přímo z nádoby nebo láhve. |
| --- | --- |

a)

Ve vinném sklepě na území vinařské oblasti Hajós-Baja lze v případě konzumace na místě prodávat vína z vlastní produkce přímo z nádoby nebo láhve.

| b) | Lahvování vína je možné pouze ve stáčírně registrované vinařským spolkem vinařské oblasti Hajós-Baja. Obchodní úprava mimo oblast produkce je možná pouze tehdy, je-li 48 hodin předem učiněno oznámení. Oznámení by mělo být podáno radě vinařského spolku vinařské oblasti Hajós-Baja (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa). K lahvování musí dojít do 90 dnů od přepravy vína z místa produkce. |
| --- | --- |

b)

Lahvování vína je možné pouze ve stáčírně registrované vinařským spolkem vinařské oblasti Hajós-Baja. Obchodní úprava mimo oblast produkce je možná pouze tehdy, je-li 48 hodin předem učiněno oznámení. Oznámení by mělo být podáno radě vinařského spolku vinařské oblasti Hajós-Baja (Hajós-Bajai Borvidék Hegyközségi Tanácsa). K lahvování musí dojít do 90 dnů od přepravy vína z místa produkce.

Produkce mimo vymezenou oblast produkce:

Právní rámec:

vnitrostátní právní předpisy

Typ dalších podmínek:

Odchylka týkající se produkce ve vymezené zeměpisné oblasti

Popis podmínek:

v obcích Bócsa, Kecel, Kéleshalma a Kiskőrös.

ODKAZ NA SPECIFIKACI PRODUKTU

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/3/5d/82000/Hajos%20Baja%20OEM_v3_standard.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.6.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 186/38

---

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2020/C 186/06)

Evropská komise schválila tuto žádost o změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„MORTADELLA DI PRATO“

EU č.: PGI-IT-01333-AM01 – 1.10.2019

CHOP () CHZO (X)

1.   Název (názvy)

„Mortadella di Prato“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Název „Mortadella di Prato“ označuje uzenářský výrobek, jehož složení tvoří směs vepřového masa, mořská sůl, česnek, koření a likér Alchermes (příp. Alkernes, jeho množství ve výrobku se pohybuje mezi 0,3 % a 0,6 %) a který po balení prochází tepelným zpracováním. Při uvedení ke spotřebě musí mít produkt tyto vlastnosti: hmotnost: 0,5 až 10 kg; tvar: válcovitý či mírně elipsovitý; velikost: délka od 8 cm do 70 cm o průměru mezi 6 cm a 35 cm; organoleptické vlastnosti: konzistence směsi: pevná a kompaktní, při ochutnání měkká v důsledku pomletí na jemno; vnější zbarvení: růžové až matné; vnitřní zbarvení: tmavě růžové následkem přidání likéru Alchermes s bílými skvrnami kostiček tuku; vůně: již při prvním ochutnání intenzivní kořeněné aroma, v němž je cítit stopu po likéru Alchermes; chuť: charakteristická pro tento výrobek vytvářená kontrastem mezi bohatou a pikantní příchutí koření, česneku a mořské soli a sladkou a jemnou příchutí likéru Alchermes; fyzikálně-chemické vlastnosti: poměr tuků a bílkovin: max. 1,5.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Krmivo prasat, z jejichž masa se výrobek „Mortadella di Prato“ vyrábí, se musí zvířatům podávat pokud možno v podobě pomyjí nebo šlichty a obsah sušiny nesmí být nižší než 45 % celkového množství do 80 kg živé hmotnosti a nesmí být nižší než 55 % celkového množství ve fázi výkrmu. Množství syrovátky (vedlejšího produktu sýřeniny) a podmáslí (vedlejšího produktu ze zpracování másla) nesmí překračovat 15 l na kus a den.

Výrobek „Mortadella di Prato“ sestává z masa z následujících částí prasete v uvedeném procentním množství: plec: 40–50 %; sádlo: 9–15 %; odřezky šunky: 10–20 %; krkovice: 5–15 %; lalok: 5–15 %; bůček: 5–10 %. Povinné přísady: Alchermes: 0,3–0,6 %; mletý pepř: 0,1–0,3 %; kuličky pepře: 0,1–0,2 %; mořská sůl: 2–3 %; mleté koření (koriandr, skořice, muškátový oříšek, muškátový květ a hřebíček): 0,1–0,25 %; česnek: 0,08–0,2 %; použití konzervantů v souladu s právními předpisy je povoleno; přidávat glutaman sodný se nepovoluje.

Použité maso musí pocházet z prasat o minimální hmotnosti 160 kg (+/– 10 %), jejichž porážkový věk je vyšší než 9 měsíců. Doba mezi porážkou prasete a zpracováním masa musí činit min. 24 hod. a max. 96 hod.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Následující kroky při produkci výrobku „Mortadella di Prato“ se musí provádět ve vymezené zeměpisné oblasti, a to plynule, bez časových prodlev: porcování, mletí a mísení; plnění a vázání; paření a vaření; proplachování a chlazení.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Mezi chlazením a následným sušením a prvním balením, jež je vakuové, nesmí uběhnout více než 20 minut. Při nedodržení této doby může kromě rizika růstu mikrobů dojít k nenapravitelnému porušení jemné organoleptické rovnováhy výrobku a tím ke ztrátě aromatu a změnám typické růžové barvy.

Výrobek může být opětovně zabalen v řezech či plátcích, ve vaničkách, ve vakuovém balení a v ochranné atmosféře, a to i mimo zeměpisnou oblast.

Výrobek „Mortadella di Prato“ lze prodávat vcelku nebo nakrájený na plátky či řezy, vakuově balený, v ochranné atmosféře a ve vaničkách.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Na etiketě nacházející se na balení musí být jasným a čitelným písmem vytištěno logo (viz obrázek níže) tvořené elipsou, kterou ve spodní části protíná rámeček obdélníkového tvaru tak, že jejich obrysy vytváří jednotný objekt přetvářející siluetu elipsy.

Image 2

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce a prvního balení výrobku „Mortadella di Prato“ tvoří celé území správní oblasti města Prato a obcí Agliana, Quarrata a Montale v provincii Pistoia.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Území náležící pod správu města Prato se vyznačuje efektivním hospodařením s vodou, kterou mu skýtá nejen řeka Bisenzio, která jím protéká, ale i další menší přítoky. Potřeba zúrodnit rozsáhlou a úrodnou náplavovou nížinu a vědomí možnosti využití vodních zdrojů za účelem získání energie k pohánění jak mlýnů, tak textilních strojů se zrodily na konci třináctého století a vedly k vybudování tzv. „gore“, tedy rozsáhlé sítě umělých kanálů, které protínají nížinu kolem města Prato a sahají až na hranice obcí Agliana, Quarrata a Montale, které spadají do provincie Pistoia. Tyto kanály spolu s potoky a říčkami umožnily, aby kromě získávání energie od středověku došlo k rozvoji řeznického řemesla (tzv. Arte dei Beccai), tedy činnosti, která z hygienických důvodů vyžadovala, podobně jako barvířské řemeslo, dostatek tekoucí vody. V té době se rozšířilo zpracování a využívání vepřového masa, které se těšilo mimořádné pověsti a mělo důležité místo v hospodářském životě a nadto představovalo hlavní zdroj obživy, když nastala zima. Každá vesnická rodina měla svého vepře, přičemž majetní lidé dávali sedlákům vepříky na výkrm a dohoda zněla, že si pak „rozdělí, co jim pán Bůh nadělí“. I v následujících staletích byla spotřeba vepřového masa značná, v neposlední řadě díky dobrému jménu uzenářských výrobců (tzv. „salsicciari“) z města Prato, jejichž výrobky si svou vysokou prodejností, kterou se pyšnily již tehdy, vydobyly, že se na ně vztahovalo zvláštní clo. Vodní síť protínající dané území se svou jedinečností zasloužila o sblížení prastarého řemesla barvířů, kteří se zasloužili o využití karmínu k výrobě barviva Kermesu, a řeznického řemesla, kterému se vděčí za následné využití tohoto barviva, nazývaného také „grana del tintore“, k dobarvení a aromatizaci uzenářských výrobků.

Výrobek „Mortadella di Prato“ vděčí za svou pověst především použití likéru Alchermes, který tím, že vytváří kontrast mezi svojí sladkou a jemnou příchutí a bohatou a pikantní příchutí koření, česneku a mořské soli, dodává tomuto výrobku nezaměnitelné organoleptické vlastnosti. Tradiční know-how se na této jedinečnosti podílí výběrem částí masa, které se nejvíce hodí k uvaření, tvorbou jedinečné konzistence směsi dosažené kombinací bílkovin pocházejících z pojivových tkání s cukry obsaženými v likéru, zvýšením ochrany tuků před žluknutím bakteriostatickým a antioxidačním působením, které má svůj původ v kombinaci mletého koření, černého pepře, česneku a mořské soli, zaručeně delší dobou postupného sušení výrobku vyplývající z toho, že fázi vaření předchází jeho spaření. To vše má zásluhu na tom, že výrobek „Mortadella di Prato“ má v rámci italské gastronomické nabídky své nenahraditelné místo.

Přítomnost likéru Alchermes jako přísady, kterou se výrobek „Mortadella di Prato“ vyznačuje, je bezpečným znamením původu a jedinečnosti tohoto výrobku z města Prato. Archemes je likér jasně červené barvy získávané kdysi výlučně z karmínu, což je parazit, vysušený a rozdrcený na prášek, který se po staletí používal při barvení látek, tzn. při tom, co vždy bylo hlavní hospodářskou činností, která se prováděla v oblasti kolem oněch již zmiňovaných „gore“ města Prato a jeho okolí. Velká zručnost, kterou obyvatelé města Prato prokazovali při jejich zpracování karmínu, vedla k tomu, že se barvivo používalo nejen v odvětví látek, ale také potravin a léčiv. Do naší doby se dochovalo gastronomické využití likéru Alchermes, které sahá od uzenin až k pečivu typickému pro tuto oblast („pesche di Prato“). Tato jedinečnost spolu se skutečností, že místní výrobny uměly uchovat tradiční způsoby výroby, jen přispělo k věhlasu výrobku „Mortadella di Prato“, který je nezpochybnitelně doložen a podepřen různými dokumenty. První zaručené doklady o výrobku „Mortadella di Prato“ coby výrobku, který má svůj původ ve městě Prato, se datují do roku 1733, kdy při příležitosti blahořečení řeholnice Caterina de’ Ricci řeholní sestry z dominikánských klášterů ve městě Prato uspořádaly pro hosty sváteční oběd, na němž se tato uzenářská lahůdka předkládala jako místní specialita. Na výrobek „Mortadella di Prato“, zmíněný pod tímto názvem, narazíme v roce 1854 v korespondenci mezi Cesarem Guasti a Giovannim Pierallini a v roce 1862 v deníku „Lo Zenzero“, jakož i během celého devatenáctého století v nejrůznějších hospodářských publikacích („L’Italia economica“ z roku 1868, „l’Italia all’opera“ z roku 1869), ve zprávách z mezinárodních veletrhů konaných v Paříži a Londýně a v jednom hlášení jistého francouzského policejního komisaře s údaji o vývozu tohoto výrobku do Francie (1867), které je tak dokladem věhlasu, který si tento uzenářský výrobek mezitím vydobyl. V hlášení jednoho komisaře pro mezinárodní výstavu v Londýně se například praví, že „Mortadella di Prato a Mortadella di Bologna platí venku (tj. v zahraničí) za celý druh těchto uzenin“. Také ve dvacátém století nalezneme početné doklady o výrobku „Mortadella di Prato“, které sahají od místních receptů až k italským a mezinárodním gastronomickým publikacím, a dokládají tak širokou známost tohoto výrobku. Jeho jedinečnost se zasloužila o to, že na zmínku o něm narazíte v mnohých kuchařkách a gastronomických průvodcích, ať již místní, italské či mezinárodní provenience, počínaje prvním vydáním „Guida gastronomica d’Italia“ Klubu italských turistů v roce 1931. Za svoji známost vděčí také zálibě ze strany věhlasných kuchařů a mezinárodních osobností na poli kultury a gastronomie, např. M. V. Montalbana. Jako vzor původní gastronomické tradice města Prato byla tato uzenářská lahůdka oceněna organizacemi jako Accademia della cucina italiana (v roce 1987) či Slow Food, která jí v roce 2000 udělila své vyznamenání. Od osmnáctého století se výrobek „Mortadella di Prato“ běžně podává společně s fíky nebo se v tradiční kuchyni využívá jako přísada mnohých typických pokrmů, např. „sedani alla pratese“. Tento výrobek nenajdete jen v nabídce na místní slavnosti „Divini profumi. Tra bere e sapere, cultura e sapori della provincia di Prato“, ale běžně i na mezinárodních veletrzích.

Odkaz na zveřejnění specifikace

6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335“

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it), kliknout na „Qualità“ (Jakost – na obrazovce nahoře vpravo), dále pak na „Prodotti DOP IGP STG“ (Produkty s CHZO, CHOP, ZTS – na levé straně obrazovky) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---