# Europeiska unionens C 172/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 172 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången20 maj 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 172

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången20 maj 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 172/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 172/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 172/02 | Eurons växelkurs — 19 maj 2020 | 2 |
| 2020/C 172/03 | Administrativa kommissionen för social trygghet För migrerande arbetare Omräkningskurser för valutor enligt rådets förordning (EEG) nr 574/72 | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 172/02

Eurons växelkurs — 19 maj 2020

2

2020/C 172/03

Administrativa kommissionen för social trygghet För migrerande arbetare Omräkningskurser för valutor enligt rådets förordning (EEG) nr 574/72

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 172/04 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 | 5 |
| 2020/C 172/05 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 11 |
| 2020/C 172/06 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 22 |
| 2020/C 172/07 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 26 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 172/04

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89

5

2020/C 172/05

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

11

2020/C 172/06

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

22

2020/C 172/07

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9809 – Eni Rewind/CDP Equity/CircularIT JV)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 172/01)

Kommissionen beslutade den 12 maj 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på italienska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9809. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9809. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/2

---

Eurons växelkurs (1)

19 maj 2020

(2020/C 172/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0950 |
| JPY | japansk yen | 118,00 |
| DKK | dansk krona | 7,4562 |
| GBP | pund sterling | 0,89535 |
| SEK | svensk krona | 10,5685 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0633 |
| ISK | isländsk krona | 156,50 |
| NOK | norsk krona | 10,9153 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,490 |
| HUF | ungersk forint | 350,35 |
| PLN | polsk zloty | 4,5510 |
| RON | rumänsk leu | 4,8428 |
| TRY | turkisk lira | 7,4448 |
| AUD | australisk dollar | 1,6751 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5251 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4870 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8004 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5513 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 341,19 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,9649 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7816 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5713 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 177,50 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7583 |
| PHP | filippinsk peso | 55,567 |
| RUB | rysk rubel | 79,3839 |
| THB | thailändsk baht | 34,947 |
| BRL | brasiliansk real | 6,2357 |
| MXN | mexikansk peso | 25,8567 |
| INR | indisk rupie | 82,8535 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0950

JPY

japansk yen

118,00

DKK

dansk krona

7,4562

GBP

pund sterling

0,89535

SEK

svensk krona

10,5685

CHF

schweizisk franc

1,0633

ISK

isländsk krona

156,50

NOK

norsk krona

10,9153

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,490

HUF

ungersk forint

350,35

PLN

polsk zloty

4,5510

RON

rumänsk leu

4,8428

TRY

turkisk lira

7,4448

AUD

australisk dollar

1,6751

CAD

kanadensisk dollar

1,5251

HKD

Hongkongdollar

8,4870

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8004

SGD

singaporiansk dollar

1,5513

KRW

sydkoreansk won

1 341,19

ZAR

sydafrikansk rand

19,9649

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7816

HRK

kroatisk kuna

7,5713

IDR

indonesisk rupiah

16 177,50

MYR

malaysisk ringgit

4,7583

PHP

filippinsk peso

55,567

RUB

rysk rubel

79,3839

THB

thailändsk baht

34,947

BRL

brasiliansk real

6,2357

MXN

mexikansk peso

25,8567

INR

indisk rupie

82,8535

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/3

---

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SOCIAL TRYGGHET FÖR MIGRERANDE ARBETARE

Omräkningskurser för valutor enligt rådets förordning (EEG) nr 574/72

(2020/C 172/03)

Artikel 107.1, 107.2 och 107.4 i förordning (EEG) nr 574/72

Referensperiod: April 2020

Tillämpningsperiod: Juli, Augusti och September 2020

| apr-20 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,2301 | 7,46202 | 7,59505 | 356,512 | 4,54505 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,9228 | 3,81533 | 3,88335 | 182,285 | 2,32388 |
| 1 CZK = | 0,0367240 | 0,0718248 | 1 | 0,274035 | 0,278921 | 13,0926 | 0,166912 |
| 1 DKK = | 0,134012 | 0,262101 | 3,64916 | 1 | 1,01783 | 47,7769 | 0,609091 |
| 1 HRK = | 0,131665 | 0,257510 | 3,58525 | 0,982485 | 1 | 46,9401 | 0,598423 |
| 1 HUF = | 0,00280495 | 0,00548593 | 0,0763792 | 0,020931 | 0,0213038 | 1 | 0,0127486 |
| 1 PLN = | 0,220020 | 0,430314 | 5,99116 | 1,64179 | 1,67106 | 78,4397 | 1 |
| 1 RON = | 0,206750 | 0,404361 | 5,62983 | 1,54277 | 1,57028 | 73,7088 | 0,939688 |
| 1 SEK = | 0,091827 | 0,179596 | 2,50047 | 0,685217 | 0,697433 | 32,7375 | 0,417359 |
| 1 GBP = | 1,14222 | 2,23396 | 31,1029 | 8,52330 | 8,6752 | 407,217 | 5,19146 |
| 1 NOK = | 0,088297 | 0,172691 | 2,40434 | 0,658875 | 0,670621 | 31,4790 | 0,401315 |
| 1 ISK = | 0,00636943 | 0,0124573 | 0,173440 | 0,0475288 | 0,0483761 | 2,27078 | 0,028949 |
| 1 CHF = | 0,948239 | 1,85457 | 25,8207 | 7,07578 | 7,20192 | 338,059 | 4,30979 |

apr-20

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

27,2301

7,46202

7,59505

356,512

4,54505

1 BGN =

0,511300

1

13,9228

3,81533

3,88335

182,285

2,32388

1 CZK =

0,0367240

0,0718248

1

0,274035

0,278921

13,0926

0,166912

1 DKK =

0,134012

0,262101

3,64916

1

1,01783

47,7769

0,609091

1 HRK =

0,131665

0,257510

3,58525

0,982485

1

46,9401

0,598423

1 HUF =

0,00280495

0,00548593

0,0763792

0,020931

0,0213038

1

0,0127486

1 PLN =

0,220020

0,430314

5,99116

1,64179

1,67106

78,4397

1

1 RON =

0,206750

0,404361

5,62983

1,54277

1,57028

73,7088

0,939688

1 SEK =

0,091827

0,179596

2,50047

0,685217

0,697433

32,7375

0,417359

1 GBP =

1,14222

2,23396

31,1029

8,52330

8,6752

407,217

5,19146

1 NOK =

0,088297

0,172691

2,40434

0,658875

0,670621

31,4790

0,401315

1 ISK =

0,00636943

0,0124573

0,173440

0,0475288

0,0483761

2,27078

0,028949

1 CHF =

0,948239

1,85457

25,8207

7,07578

7,20192

338,059

4,30979

| apr-20 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,83676 | 10,89001 | 0,875485 | 11,32540 | 157,000 | 1,05459 |
| 1 BGN = | 2,47304 | 5,56806 | 0,447635 | 5,79067 | 80,2741 | 0,539210 |
| 1 CZK = | 0,177625 | 0,399925 | 0,032151 | 0,415914 | 5,76567 | 0,0387286 |
| 1 DKK = | 0,648184 | 1,45939 | 0,117325 | 1,51774 | 21,0399 | 0,141327 |
| 1 HRK = | 0,636831 | 1,43383 | 0,1152705 | 1,49116 | 20,6714 | 0,138852 |
| 1 HUF = | 0,0135669 | 0,0305460 | 0,00245570 | 0,0317672 | 0,440378 | 0,00295806 |
| 1 PLN = | 1,064183 | 2,39602 | 0,192624 | 2,49181 | 34,5431 | 0,232030 |
| 1 RON = | 1 | 2,25151 | 0,181006 | 2,34152 | 32,4597 | 0,218036 |
| 1 SEK = | 0,444147 | 1 | 0,0803934 | 1,03998 | 14,4169 | 0,096840 |
| 1 GBP = | 5,52466 | 12,4388 | 1 | 12,9361 | 179,329 | 1,20457 |
| 1 NOK = | 0,427072 | 0,961557 | 0,0773028 | 1 | 13,8626 | 0,093117 |
| 1 ISK = | 0,030807 | 0,069363 | 0,00557634 | 0,0721363 | 1 | 0,00671711 |
| 1 CHF = | 4,58641 | 10,32634 | 0,830170 | 10,73919 | 148,874 | 1 |

apr-20

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,83676

10,89001

0,875485

11,32540

157,000

1,05459

1 BGN =

2,47304

5,56806

0,447635

5,79067

80,2741

0,539210

1 CZK =

0,177625

0,399925

0,032151

0,415914

5,76567

0,0387286

1 DKK =

0,648184

1,45939

0,117325

1,51774

21,0399

0,141327

1 HRK =

0,636831

1,43383

0,1152705

1,49116

20,6714

0,138852

1 HUF =

0,0135669

0,0305460

0,00245570

0,0317672

0,440378

0,00295806

1 PLN =

1,064183

2,39602

0,192624

2,49181

34,5431

0,232030

1 RON =

1

2,25151

0,181006

2,34152

32,4597

0,218036

1 SEK =

0,444147

1

0,0803934

1,03998

14,4169

0,096840

1 GBP =

5,52466

12,4388

1

12,9361

179,329

1,20457

1 NOK =

0,427072

0,961557

0,0773028

1

13,8626

0,093117

1 ISK =

0,030807

0,069363

0,00557634

0,0721363

1

0,00671711

1 CHF =

4,58641

10,32634

0,830170

10,73919

148,874

1

Source: ECB

Anm.: Alla valutakurser som avser ISK beräknas med uppgifter om ISK/EUR-kursen från Islands centralbank.

| reference: apr-20 | 1 EUR in national currency | 1 unit of N.C. in EUR |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,511300 |
| CZK | 27,2301 | 0,0367240 |
| DKK | 7,46202 | 0,134012 |
| HRK | 7,59505 | 0,131665 |
| HUF | 356,512 | 0,00280495 |
| PLN | 4,54505 | 0,220020 |
| RON | 4,83676 | 0,206750 |
| SEK | 10,89001 | 0,091827 |
| GBP | 0,875485 | 1,14222 |
| NOK | 11,32540 | 0,088297 |
| ISK | 157,000 | 0,00636943 |
| CHF | 1,05459 | 0,948239 |

reference: apr-20

1 EUR in national currency

1 unit of N.C. in EUR

BGN

1,95580

0,511300

CZK

27,2301

0,0367240

DKK

7,46202

0,134012

HRK

7,59505

0,131665

HUF

356,512

0,00280495

PLN

4,54505

0,220020

RON

4,83676

0,206750

SEK

10,89001

0,091827

GBP

0,875485

1,14222

NOK

11,32540

0,088297

ISK

157,000

0,00636943

CHF

1,05459

0,948239

Source: ECB

Anm: ISK/EUR-kursen grundar sig på uppgifter från Islands centralbank.

| 1. | Genom förordning (EEG) nr 574/72 skall omräkningskursen till en valuta av belopp som är uttryckta i en annan valuta vara den kurs som under den referensperiod som fastställs i punkt 2 beräknas av kommissionen på grundval av det månatliga genomsnittet av de referensvalutakurser som offentliggörs av Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Referensperioden skall vara






  — | januari månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 april, |
| --- | --- | --- |

2.

—

januari månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 april,

| — | april månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 juli, |
| --- | --- |

—

april månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 juli,

| — | juli månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 oktober, |
| --- | --- |

—

juli månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 oktober,

| — | oktober månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 januari. |
| --- | --- |

—

oktober månad för omräkningskurser som gäller från och med påföljande 1 januari.

Valutaomräkningskurserna skall offentliggöras i det andra numret i februari, maj, augusti och november i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien).

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/5

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (1)

(2020/C 172/04)

Genom detta offentliggörande ges rätt att göra invändningar i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (2).

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV KRAVSPECIFIKATIONEN FÖR EN GEOGRAFISK BETECKNING

”HIERBAS DE MALLORCA”

EU-nr: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

Ansökan har upprättats på följande språk: spanska

Mellanhand

| Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor |
| --- |
| Generaldirektoratet för livsmedelsindustrin |
| Avdelningen för särskild kvalitet och ekologiskt jordbruk |
| Paseo de la Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid SPANIEN |

Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor

Generaldirektoratet för livsmedelsindustrin

Avdelningen för särskild kvalitet och ekologiskt jordbruk

Paseo de la Infanta Isabel, 1

28071 Madrid SPANIEN

Tfn +34 913475397

E-post: sgcdae@mapama.es

Namnet på den geografiska beteckningen

Hierbas de Mallorca

Rubriker i specifikationen som berörs av ändringen

Skyddat namn (ändringen av namnet avspeglas i andra rubriker, såsom produktbeskrivningen, sambandet, framställningsmetoden, tillämpliga krav och kontroller, men innehållet i dessa avsnitt påverkas inte)

Ändring

Ändring av produktspecifikationen som innefattar en ändring av huvudspecifikationerna

Förklaring av ändringen

Ändringen görs för att namnet ska anges inte bara på spanska, utan även på katalanska eftersom båda dessa språk har status som officiellt språk i Spanien (i enlighet med artikel 4 i lag nr 1/2007 av den 28 februari 2007 om reformen av stadgan om Balearernas autonomi).

Det är fullständigt motiverat att produkten har två namn, ett på spanska (”Hierbas de Mallorca”) och ett på katalanska (”Herbes de Mallorca”), eftersom nästan alla tillverkare av denna aniskryddade spritdryck för närvarande använder endast det katalanska namnet och anser det nödvändigt att kunna använda namnet ”Herbes de Mallorca” när de presenterar sina produkter.

Drycken ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca” framställs uteslutande på ön Mallorca, som tillhör den autonoma regionen Balearerna.

Katalanska är det språk som används i denna autonoma region och det har status som officiellt språk tillsammans med spanska, i enlighet med artikel 4 i lag nr 1/2007 av den 28 februari 2007 om reformen av stadgan om Balearernas autonomi.

Praxis att använda båda språken – spanska och katalanska – inom Balearernas territorium innebär att ”Hierbas de Mallorca” och ”Herbes de Mallorca” alltid har använts omväxlande på både spanska (”Hierbas de Mallorca”) och katalanska (”Herbes de Mallorca”).

Dessutom kan man inte bortse från verkligheten på marknaden. De två namnen, ”Hierbas de Mallorca” och ”Herbes de Mallorca”, har använts i många år och detta kommer att fortsätta även i framtiden. Det gäller inte bara inhemsk handel, utan även internationellt.

Användningen av beteckningen ”Herbes de Mallorca” är så väl etablerad att den till och med används i marknadsföring och reklam i andra länder och på andra EU-språk.

Relevanta ändringar i kravspecifikationen

Punkt 1 i kravspecifikationen: Beteckning

Det katalanska namnet, ”Herbes de Mallorca”, ska införas i namnet, tillsammans med ”Hierbas de Mallorca”.

Namn: ”
  Hierbas de Mallorc
  a”
  /
  ”
  Herbes de Mallorc
  a”.

Andra rubriker påverkas av denna ändring, såsom produktbeskrivningen, sambandet, framställningsmetoden, tillämpliga krav och kontroller, men deras innehåll påverkas inte.

HUVUDSPECIFIKATIONERNA I KRAVSPECIFIKATIONEN

”HIERBAS DE MALLORCA”/”HERBES DE MALLORCA”

EU-nr: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

1.   Namn

”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”

2.   Kategori av spritdryck

Kategori 25. Aniskryddad spritdryck

3.   Beskrivning av spritdrycken

”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca” är en aniskryddad spritdryck med en alkoholhalt på mellan 20 och 50 volymprocent, som är smaksatt med växter och i vissa fall sötad med sackaros.

3.1   Kemiska egenskaper

| — | Verklig alkoholhalt:






  — | Minst: 20 volymprocent absolut alkohol |
| --- | --- | --- |

—

Verklig alkoholhalt:

—

Minst: 20 volymprocent absolut alkohol

| — | Högst: 50 volymprocent absolut alkohol |
| --- | --- |

—

Högst: 50 volymprocent absolut alkohol

| — | Högsta metanolhalt: 20 g/hl alkohol på 100 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Högsta metanolhalt: 20 g/hl alkohol på 100 volymprocent.

3.2   Organoleptiska egenskaper

| — | Klart utseende. |
| --- | --- |

—

Klart utseende.

| — | Färg från bärnsten till grön. |
| --- | --- |

—

Färg från bärnsten till grön.

| — | Intensiv och komplex arom som domineras av anis. Doften är frisk, söt, fruktig (apelsin och citron) och blommig. |
| --- | --- |

—

Intensiv och komplex arom som domineras av anis. Doften är frisk, söt, fruktig (apelsin och citron) och blommig.

| — | Smaken är tydligt söt, halvsöt eller osötad beroende på typ, som beskrivs i avsnittet ”Typer”: söt, egaliserad eller torr. Drycken har en stark eftersmak av aromatiska växter. |
| --- | --- |

—

Smaken är tydligt söt, halvsöt eller osötad beroende på typ, som beskrivs i avsnittet ”Typer”: söt, egaliserad eller torr. Drycken har en stark eftersmak av aromatiska växter.

| — | De egaliserade och söta typerna känns tunga i munnen. |
| --- | --- |

—

De egaliserade och söta typerna känns tunga i munnen.

3.3   Typer

Det finns tre olika typer, som kännetecknas av deras sockerhalt och verkliga alkoholhalt.

| — | Torr: en lägsta alkoholhalt på 35 % och en högsta sockerhalt på 100 g/l, uttryckt som sackaros. |
| --- | --- |

—

Torr: en lägsta alkoholhalt på 35 % och en högsta sockerhalt på 100 g/l, uttryckt som sackaros.

| — | Egaliserad: en lägsta alkoholhalt på 25 % och en sockerhalt på 100–300 g/l, uttryckt som sackaros. |
| --- | --- |

—

Egaliserad: en lägsta alkoholhalt på 25 % och en sockerhalt på 100–300 g/l, uttryckt som sackaros.

| — | Söt: en lägsta alkoholhalt på 20 % och en lägsta sockerhalt på 300 g/l, uttryckt som sackaros. |
| --- | --- |

—

Söt: en lägsta alkoholhalt på 20 % och en lägsta sockerhalt på 300 g/l, uttryckt som sackaros.

3.4   Särskilda egenskaper (jämfört med drycker i samma kategori)

De särskilda organoleptiska egenskaperna är den intensiva och komplexa aromen som domineras av anis. Doften är frisk, söt, fruktig (apelsin och citron) och blommig. Färgen går från bärnsten till grön. Smaken är söt, halvsöt eller osötad beroende på typ: söt, egaliserad eller torr. De egaliserade och söta typerna känns tunga i munnen.

4.   Det berörda geografiska området

Produktions- och tappningsområdet för den geografiska beteckningen är begränsat till ön Mallorca i den autonoma regionen Balearerna i Spanien.

5.   Framställningsmetod för spritdrycken

Spritdrycken framställs genom egalisering av en aniskryddad spritdryck med vatten-alkohollösning, som smaksätts med hjälp av maceration och/eller destillation av växter, med tillsatts av vatten, jordbruksalkohol och i vissa fall sackaros.

5.1   Ingredienser

a)   Nödvändiga

| 1. | Aniskryddad spritdryck |
| --- | --- |

1.

Aniskryddad spritdryck

| 2. | Jordbruksalkohol |
| --- | --- |

2.

Jordbruksalkohol

| 3. | Destillerat, avjoniserat och/eller demineraliserat dricksvatten |
| --- | --- |

3.

Destillerat, avjoniserat och/eller demineraliserat dricksvatten

| 4. | Aromatiska växter som växer på ön Mallorca:






  a) | Citronverbena (Lippia citriodora) |
| --- | --- | --- |

4.

Aromatiska växter som växer på ön Mallorca:

a)

Citronverbena (Lippia citriodora)

| b) | Kamomill (Matricaria spp.) |
| --- | --- |

b)

Kamomill (Matricaria spp.)

| c) | Apelsin (Citrus sinensis) |
| --- | --- |

c)

Apelsin (Citrus sinensis)

| d) | Citron (Citrus limon) |
| --- | --- |

d)

Citron (Citrus limon)

| e) | Rosmarin (Rosmarinus officinalis) |
| --- | --- |

e)

Rosmarin (Rosmarinus officinalis)

| f) | Citronmeliss (Melissa officinalis) |
| --- | --- |

f)

Citronmeliss (Melissa officinalis)

| g) | Fänkål (Foeniculum vulgare) |
| --- | --- |

g)

Fänkål (Foeniculum vulgare)

b)   Frivilliga

| 1. | Sackaros |
| --- | --- |

1.

Sackaros

| 2. | Andra aromatiska växter och/eller godkända naturliga aromämnen |
| --- | --- |

2.

Andra aromatiska växter och/eller godkända naturliga aromämnen

| 3. | Färgämnen som godkänts för spritdrycker |
| --- | --- |

3.

Färgämnen som godkänts för spritdrycker

Framställningen sker enligt traditionella metoder i tre separata steg.

I det första steget extraheras växternas aromer. Producentens erfarenhet är grundläggande i detta steg eftersom det är den som avgör proportionerna av de nödvändiga aromatiska växterna. De utvalda växterna macereras i en vatten-alkohollösning så länge som krävs för att extrahera aromerna. Detta kan intensifieras genom att destillera maceratet.

Det andra steget består av att framställa en aniskryddad spritdryck av jordbruksalkohol, vatten och extrakt eller destillat av anis och, om så önskas, sackaros.

I det tredje och sista steget egaliseras de produkter som erhållits i de föregående stegen, eventuellt med tillsats av vatten, alkohol och socker, för att uppnå de önskade alkohol- och sockerhalterna och organoleptiska egenskaperna. I detta steg är producentens erfarenhet grundläggande. Det är den som avgör proportionerna i det aromatiska extrakt som framställs i det första steget, så att man kan uppnå de särskilda egenskaperna hos ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”.

6.   Samband med den geografiska miljön eller ursprung

Denna spritdryck är vida känd tack vare de höga produktions- och försäljningsnivåerna under årens lopp. Allt detta kan tillskrivas dryckens unika organoleptiska egenskaper: ett klart utseende, en färg som går från bärnsten till grön, intensiva aromer som domineras av anis samt en doft som är frisk, söt, fruktig (apelsin och citron) och blommig. Ett flertal källor har gett framhållit dess anseende genom åren, från produktionens början ända fram till nu.

Produktens traditionella karaktär har sitt ursprung i klostren, där munkarna framställde en lång rad spritdrycker genom att använda växter och frukter.

På Mallorcas stora landsbygdsgårdar, de s.k. posesiones, var jordbrukarna kända för att framställa en aniskryddad spritdryck med användning av lokala aromatiska växter.

Produktionen var möjlig tack vare den stora mängden destillationsapparater på ön. Det finns belägg för att det i slutet av 1700-talet fanns 177 destillationsapparater på Mallorca som var avsedda för spritproduktion. Med hjälp av dessa producerades 780 000 liter destillat, varav 60 % var till för lokal konsumtion. Dessa destillationsapparater gjorde det möjligt att framställa destillat som var grunden för tillverkningen av denna unika spritdryck.

Jordbrukarnas omfattande kunskaper om egenskaperna hos öns aromatiska växter innebar dessutom att de kunde välja de lämpligaste av dessa för smaksättningen av destillatet. Detta ledde till skapandet av ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”.

Det är de organoleptiska egenskaperna som ger produkten dess anseende. Dessa egenskaper kan tydligt identifieras i aromerna av de olika växterna från ön Mallorca, särskilt fänkål, rosmarin, citronverbena, kamomill, citron, apelsin och citronmeliss. Användningen av dessa aromatiska växter är inte en tillfällighet, utan resultatet av producenternas observationer och kunskaper om vilda växter, med erfarenheter som förts vidare från generation till generation. Producenterna valde de lämpligaste växterna i rätt proportioner för att ge drycken en behaglig och kännetecknande doft och smak.

I slutet av 1800-talet ökade produktionen och konsumtionen av drycken till följd av att små traditionella producentanläggningar öppnades. Vissa av dessa anläggningar är verksamma än i dag.

Ända sedan 1800-talet har Mallorcas befolkning avnjutit den traditionella ”Hierbas” vid alla typer av högtider, familjesammankomster och sociala evenemang. Nya studier styrker produktens nuvarande popularitet. Ett exempel är Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010 [Analys av produktionen och utsläppandet på marknaden av produkter med kvalitetsbeteckningar år 2010], som publicerades av Balearernas institut för livsmedelskvalitet. Enligt denna studie ökade försäljningen av drycken med 11 % mellan 2009 och 2010, för att uppnå en total försäljningsvolym på 1 301 457 liter.

Denna spritdryck har en märkbart traditionell karaktär. Trots detta bör det noteras att ovannämnda studie visar att försäljningen ökade i EU-länderna under 2010, med 64 % jämfört med det föregående året. Detta visar att produkten är mycket uppskattad bland de europeiska konsumenterna.

I dag dricks den hemma, på barer och på restauranger. Produkten dricks traditionellt före eller efter en måltid, eller tillsammans med desserten. En utmärkt kombination är ett glas ”Hierbas” tillsammans med buñuelos [söta, friterade degbollar]. Tack vare dryckens popularitet har användningen utvecklats, och den används nu även i cocktails, bland annat följande: ”Agua de Mallorca” som innehåller den söta typen av ”Hierbas”, kiwi och gaseosa [en slags söt läsk], ”El viento del Teix de Mallorca” som innehåller den osötade typen av ”Hierbas”, Cointreau och After Shock Blue, ”Cielo abierto” som innehåller egaliserad ”Hierbas”, kokosmjölk och en skvätt Creme de Cacao, och ”Ca Nostra” som innehåller osötad ”Hierbas”, Palo de Mallorca och Gin de Mahón.

Denna dryck används även som ingrediens för ett antal kulinariska ändamål, till exempel för att konservera torkade fikon och ge dem dryckens typiska doft och smak.

Dryckens prestige styrks av omnämnanden i ett flertal publikationer, exempelvis Herbes i Remeis Casolans (Ripoll, Ll. 1985) och Llibre de la Ratafia (Fábrega, J. 2001). Den dyker även upp i internationella publikationer, vilket är av särskild betydelse eftersom den nuvarande produktionen utförs på ett traditionellt sätt och av endast sju producenter. Några relevanta exempel är följande:

| — | Brandl, F, 2003. Brandls Bar Buch, publicerad av Matthaes Verlag GmbH, vinnare av Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V. |
| --- | --- |

—

Brandl, F, 2003. Brandls Bar Buch, publicerad av Matthaes Verlag GmbH, vinnare av Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V.

| — | Dominé, A. m.fl., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, publicerad av H.F. Ullmann, där de mest internationellt framgångsrika destillaten lyfts fram. |
| --- | --- |

—

Dominé, A. m.fl., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles, publicerad av H.F. Ullmann, där de mest internationellt framgångsrika destillaten lyfts fram.

Indirekta bevis på dryckens omfattande räckvidd, anseende och prestige finns även i form av ett flertal referenser på internet. En Googlesökning på ”Hierbas de Mallorca” den 3 april 2012 gav runt 96 200 träffar. Samma sökning på katalanska, ”Herbes de Mallorca”, gav 95 000 träffar. Träffarna länkade bland annat till webbplatser om gastronomi, turistguider, recept och tidningsartiklar.

Särskilda egenskaper som kan hänföras till det geografiska området

Den geografiska inverkan beror på jordbruks- och klimatförhållandena och på den mänskliga faktorn. För det första är jordbruks- och klimatförhållandena på Mallorca ideala för odlingen av aromatiska växter som citronverbena, kamomill, citron, apelsin, rosmarin, citronmeliss och fänkål, som ger drycken dess organoleptiska egenskaper. För det andra är den mänskliga faktorn, särskilt producenternas erfarenheter, avgörande för att uppnå de unika egenskaperna hos ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”. Beslut om såväl proportionerna av växter i maceratet som egaliseringen av det aromatiska extraktet med den aniskryddade spritdrycken grundas på producentens erfarenhet och på den organoleptiska analysen av produkten.

7.   Europeiska unionens eller nationella/regionala bestämmelser

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89.

| — | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2013 av den 25 juli 2013 om tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker. |
| --- | --- |

—

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2013 av den 25 juli 2013 om tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker.

| — | Lag nr 1/1999 av den 17 mars 1999 om stadgan för Balearernas producenter och näringsidkare på livsmedelsområdet. |
| --- | --- |

—

Lag nr 1/1999 av den 17 mars 1999 om stadgan för Balearernas producenter och näringsidkare på livsmedelsområdet.

Producenter som använder den geografiska beteckningen ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska vara upptagna i förteckningen över tillverkare och förpackare av ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”. |
| --- | --- |

a)

De ska vara upptagna i förteckningen över tillverkare och förpackare av ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca”.

| b) | Tappning på ursprungsplatsen: Drycken får endast släppas ut på marknaden om den tappas på ursprungsplatsen. Denna begränsning syftar till att säkerställa att den geografiska beteckningen är skyddad, och den motiveras på grundval av följande skäl:






  b.1 | Garanti, säkerhet och skydd avseende produktkvaliteten och därmed den geografiska beteckningens anseende. Aktörerna påtar sig det fulla ansvaret för detta som en grupp, av följande skäl:






  — | Att förpackningen äger rum i produktionsområdet är nödvändigt för att bevara de särskilda egenskaperna och kvaliteten. Det innebär att tillämpningen och kontrollen av förpackningsstandarder anförtros producenterna och kontrollstrukturen. Dessa aktörer har de kunskaper och färdigheter som krävs för detta. De har också ett grundläggande intresse av att bevara produktens anseende och se till att alla tappningsregler följs. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Tappning på ursprungsplatsen: Drycken får endast släppas ut på marknaden om den tappas på ursprungsplatsen. Denna begränsning syftar till att säkerställa att den geografiska beteckningen är skyddad, och den motiveras på grundval av följande skäl:

b.1

Garanti, säkerhet och skydd avseende produktkvaliteten och därmed den geografiska beteckningens anseende. Aktörerna påtar sig det fulla ansvaret för detta som en grupp, av följande skäl:

—

Att förpackningen äger rum i produktionsområdet är nödvändigt för att bevara de särskilda egenskaperna och kvaliteten. Det innebär att tillämpningen och kontrollen av förpackningsstandarder anförtros producenterna och kontrollstrukturen. Dessa aktörer har de kunskaper och färdigheter som krävs för detta. De har också ett grundläggande intresse av att bevara produktens anseende och se till att alla tappningsregler följs.

| — | Produktionsområdet är beläget på ön Mallorca. Bulktransport till andra områden kan omfatta en eller flera långa resor till sjöss. Detta kan utgöra en risk för att den färdiga produktens kvalitet försämras eftersom en av de viktigaste faktorerna för produktens särskilda egenskaper är den kännetecknande aromen. Det är därför nödvändigt att bevara den arom som erhålls under produktionen och att undvika förekomsten av främmande aromer. För att garantera de väsentliga egenskaperna måste tappningen utföras på ursprungsplatsen och av producenterna själva. |
| --- | --- |

—

Produktionsområdet är beläget på ön Mallorca. Bulktransport till andra områden kan omfatta en eller flera långa resor till sjöss. Detta kan utgöra en risk för att den färdiga produktens kvalitet försämras eftersom en av de viktigaste faktorerna för produktens särskilda egenskaper är den kännetecknande aromen. Det är därför nödvändigt att bevara den arom som erhålls under produktionen och att undvika förekomsten av främmande aromer. För att garantera de väsentliga egenskaperna måste tappningen utföras på ursprungsplatsen och av producenterna själva.

| — | Om två olika tappningsprocesser skulle äga rum inom eller utanför produktionsområdet, med eller utan systematisk kontroll, skulle det minska det förtroende som den geografiska beteckningen åtnjuter bland konsumenterna, som kan vara säkra på att båda stegen – produktionen och förpackningen – utförs under överinseende och ansvar av den grupp som omfattas av den geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

—

Om två olika tappningsprocesser skulle äga rum inom eller utanför produktionsområdet, med eller utan systematisk kontroll, skulle det minska det förtroende som den geografiska beteckningen åtnjuter bland konsumenterna, som kan vara säkra på att båda stegen – produktionen och förpackningen – utförs under överinseende och ansvar av den grupp som omfattas av den geografiska beteckningen.

| b.2 | Garanti avseende spårbarhet och kontroll:
  Att tillåta förpackning utanför det avgränsade området skulle äventyra ursprungsgarantin för den berörda produkten. |
| --- | --- |

b.2

Garanti avseende spårbarhet och kontroll:

Att tillåta förpackning utanför det avgränsade området skulle äventyra ursprungsgarantin för den berörda produkten.

| c) | Den berörda produkten presenteras i en genomskinlig förpackning som rymmer högst tre liter. I undantagsfall kan andra förpackningstyper användas med förhandsgodkännande från den behöriga myndigheten. Förpackningen får innehålla aromatiska växter i maceratet. |
| --- | --- |

c)

Den berörda produkten presenteras i en genomskinlig förpackning som rymmer högst tre liter. I undantagsfall kan andra förpackningstyper användas med förhandsgodkännande från den behöriga myndigheten. Förpackningen får innehålla aromatiska växter i maceratet.

8.   Sökande

| Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca |
| --- |
| Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3. |
| Polígon Son Rossinyol |
| 07009 Palma de Mallorca- Illes Balears (SPANIEN) |

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca

Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3.

Polígon Son Rossinyol

07009 Palma de Mallorca- Illes Balears (SPANIEN)

9.   Särskilda märkningsregler

Särskilda märkningsregler: Följande ska anges på etiketten på produkter som omfattas av den geografiska beteckningen:

| 1. | Namnet ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca” med bokstäver som är minst 2 mm höga. Om så önskas kan detta följas av en uppgift om någon av de typer som anges i avsnitt 3.3. |
| --- | --- |

1.

Namnet ”Hierbas de Mallorca”/”Herbes de Mallorca” med bokstäver som är minst 2 mm höga. Om så önskas kan detta följas av en uppgift om någon av de typer som anges i avsnitt 3.3.

| 2. | En av följande två logotyper: alternativ A i färg eller alternativ B i svartvitt. | |
| --- | --- | --- |
| Alternativ A | Alternativ B |

2.

En av följande två logotyper: alternativ A i färg eller alternativ B i svartvitt.

Image 1

Image 2

Alternativ A

Alternativ B

| 3. | Ett alfanumeriskt kontrollnummer. |
| --- | --- |

3.

Ett alfanumeriskt kontrollnummer.

---

(1)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 16.

(2)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 1.

---

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/11

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 172/05)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Duna-Tisza-közi”

Referensnummer PGI-HU-A1342-AM02

Datum för meddelandet: 14 februari 2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Ändring av lägsta verkliga alkoholhalt till 4,5 volymprocent

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| — | VII. Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

VII. Samband med det geografiska området

| b) | Berörda avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Beskrivning av vinet eller vinerna |
| --- | --- | --- |

b)

Berörda avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Beskrivning av vinet eller vinerna

| — | Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

Samband med det geografiska området

| c) | På marknaden finns en efterfrågan på lättare viner med lägre alkoholhalt och restsockerhalt. De organoleptiska egenskaperna hos produkter med relativt låg verklig alkoholhalt och restsockerhalt uppfyller produktspecifikationens krav. |
| --- | --- |

c)

På marknaden finns en efterfrågan på lättare viner med lägre alkoholhalt och restsockerhalt. De organoleptiska egenskaperna hos produkter med relativt låg verklig alkoholhalt och restsockerhalt uppfyller produktspecifikationens krav.

2.   Ändring av de allmänna reglerna om beteckningar

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Regler om beteckningar |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Regler om beteckningar

| c) | Druvsortens namn bör anges på ett tydligt och lättläsligt sätt på etiketter för viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi”, utan att själva etiketten blir otydlig eller överfylld. |
| --- | --- |

c)

Druvsortens namn bör anges på ett tydligt och lättläsligt sätt på etiketter för viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi”, utan att själva etiketten blir otydlig eller överfylld.

3.   Ökning av högsta avkastning per hektar till 160 hl/ha

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | V. Högsta avkastning |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

V. Högsta avkastning

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Vinframställningsmetoder – Högsta avkastning |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Vinframställningsmetoder – Högsta avkastning

| c) | De senaste årens omstruktureringsprogram har på ett genomgripande sätt förändrat vingårdarnas struktur i produktionsområdet. Producenterna har nu tillgång till mycket effektivare vingårdar, där druvor med samma kvalitetsnivå som tidigare ger högre avkastning. Vinprodukter med den geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” kan också produceras på dessa avkastningsnivåer. |
| --- | --- |

c)

De senaste årens omstruktureringsprogram har på ett genomgripande sätt förändrat vingårdarnas struktur i produktionsområdet. Producenterna har nu tillgång till mycket effektivare vingårdar, där druvor med samma kvalitetsnivå som tidigare ger högre avkastning. Vinprodukter med den geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” kan också produceras på dessa avkastningsnivåer.

4.   Möjlighet att framställa vita viner av druvsorterna mátrai muskotály och vértes csillaga

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna druvsorter

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Huvudsakliga druvsorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Huvudsakliga druvsorter

| c) | Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna mátrai muskotály och vértes csillaga. Frukten av dessa icke-klassificerade druvsorter har huvudsakligen använts till must av de lokala producenterna. Den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” ökar ytterligare dessa viners anseende. |
| --- | --- |

c)

Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna mátrai muskotály och vértes csillaga. Frukten av dessa icke-klassificerade druvsorter har huvudsakligen använts till must av de lokala producenterna. Den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” ökar ytterligare dessa viners anseende.

5.   Möjlighet att framställa röda viner av druvsorten syrah

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna druvsorter

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Huvudsakliga druvsorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Huvudsakliga druvsorter

| c) | På senare år har druvsorten syrah planterats i området mellan Donau och Tisza. Dess frukt ger viner av hög kvalitet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” gör att vinet kan marknadsföras med en ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

c)

På senare år har druvsorten syrah planterats i området mellan Donau och Tisza. Dess frukt ger viner av hög kvalitet. Den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” gör att vinet kan marknadsföras med en ursprungsbeteckning.

6.   Utvidgning av produktionsområdet utanför det avgränsade området

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Produktion utanför det avgränsade produktionsområdet |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Produktion utanför det avgränsade produktionsområdet

| c) | Av konkurrensskäl och för att öka möjligheterna att använda de druvor som odlas här, är det värt att utvidga produktionen från det avgränsade området till hela det område som tillåts enligt reglerna. Detta område ger samma villkor för bearbetningen som i det nuvarande produktionsområde som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi”. |
| --- | --- |

c)

Av konkurrensskäl och för att öka möjligheterna att använda de druvor som odlas här, är det värt att utvidga produktionen från det avgränsade området till hela det område som tillåts enligt reglerna. Detta område ger samma villkor för bearbetningen som i det nuvarande produktionsområde som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi”.

7.   Utvidgning av de druvsorter som kan användas för att framställa muskotályviner [muskatviner]

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Regler om användningen av vissa uttryck |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Regler om användningen av vissa uttryck

| c) | I de nationella bestämmelserna klassificeras csabagyöngye, mátrai muskotály och zefir som muskatsorter, vilket innebär att användningen av druvsorter har förtydligats. |
| --- | --- |

c)

I de nationella bestämmelserna klassificeras csabagyöngye, mátrai muskotály och zefir som muskatsorter, vilket innebär att användningen av druvsorter har förtydligats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Duna-Tisza-közi

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vita endruvsviner och blandviner

Endruvsvinerna har en livlig och frisk karaktär med medellång finish och frukt- och blomaromer, samt smaker som är typiska för den använda druvsorten. Torra, halvtorra, halvsöta eller söta viner.

| * | Den högsta totala halten av svaveldioxid överensstämmer med EU-lagstiftningens gränsvärden. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 8 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 4,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,67 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

8

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

4,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,67

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Roséviner – endruvsviner och blandviner

Lätta, friska viner med livlig syra, som framställs av blå druvor, med livliga och friskt fruktiga aromer och smaker (hallon, persika, sura körsbär, svarta vinbär, smultron m.m.) och eventuella blomaromer. Torra, halvtorra, halvsöta eller söta viner.

| * | Den högsta totala halten av svaveldioxid överensstämmer med EU-lagstiftningens gränsvärden. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 8 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 4,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

8

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

4,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Siller – endruvsviner och blandviner

Endruvsvinerna har aromer och smaker som är typiska för den använda druvsorten, med rund syra; blandvinernas karaktär återspeglar de använda druvsorternas relativa proportioner; dessa är fylliga viner med mjuka tanniner. Torra, halvtorra, halvsöta eller söta viner.

| * | Den högsta totala halten av svaveldioxid överensstämmer med EU-lagstiftningens gränsvärden. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 8 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 4,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

8

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

4,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Röda endruvsviner och blandviner

De röda endruvsvinerna har aromer och smaker som är typiska för den använda druvsorten, med rund syra; tanninerna i blandvinerna återspeglar de använda druvsorternas relativa proportioner och har en sammetslen smak och kropp; dessa viner har fruktiga (sura körsbär, hallon, valnöt, svarta vinbär m.m.) och kryddiga (kanel, vanilj) aromer samt choklad- och tobaksaromer; de kan vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

| * | Den högsta totala halten av svaveldioxid överensstämmer med EU-lagstiftningens gränsvärden. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | 8 |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 4,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

8

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

4,5

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Bestämmelser avseende uppbindning och beskärning:

Odlingsmetoder

| 1. | Bestämmelser avseende uppbindning och beskärning:






  a. | På befintliga vingårdar som planterats före den 1 januari 2012 får viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” framställas av druvor från vingården så länge som vingården är i drift, oavsett metod för beskärning och uppbindning eller planteringstäthet. |
| --- | --- | --- |

1.

Bestämmelser avseende uppbindning och beskärning:

a.

På befintliga vingårdar som planterats före den 1 januari 2012 får viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” framställas av druvor från vingården så länge som vingården är i drift, oavsett metod för beskärning och uppbindning eller planteringstäthet.

| b. | På vingårdar som grundats efter den 1 januari 2012 får produkter med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” endast framställas av druvor från vingårdar som planterats med följande metoder för beskärning och uppbindning:






  i. | Kronformning |
| --- | --- | --- |

b.

På vingårdar som grundats efter den 1 januari 2012 får produkter med den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” endast framställas av druvor från vingårdar som planterats med följande metoder för beskärning och uppbindning:

i.

Kronformning

| ii. | Paraplybeskärning |
| --- | --- |

ii.

Paraplybeskärning

| iii. | Moseruppbindning och förbättrad Moseruppbindning |
| --- | --- |

iii.

Moseruppbindning och förbättrad Moseruppbindning

| iv. | Enkel gardinformning |
| --- | --- |

iv.

Enkel gardinformning

| v. | Sylvoz-systemet |
| --- | --- |

v.

Sylvoz-systemet

Bestämmelser för planteringstätheten på vingårdar

Odlingsmetoder

| a. | På vingårdar som grundats efter den 1 januari 2012 ska planteringstätheten vara minst 3 300 vinrankor per hektar. |
| --- | --- |

a.

På vingårdar som grundats efter den 1 januari 2012 ska planteringstätheten vara minst 3 300 vinrankor per hektar.

| b. | Avståndet måste vara jämnt mellan rader och vinrankor eller mellan dubbla rader och/eller dubbla vinrankor. Avståndet mellan raderna måste vara minst 1,00 m och högst 3,60 m. Avståndet mellan vinrankorna måste vara minst 0,60 m och högst 1,20 m. Vid sammanflätade vinstockar är den avgörande faktorn det genomsnittliga avståndet mellan vinstockarna. |
| --- | --- |

b.

Avståndet måste vara jämnt mellan rader och vinrankor eller mellan dubbla rader och/eller dubbla vinrankor. Avståndet mellan raderna måste vara minst 1,00 m och högst 3,60 m. Avståndet mellan vinrankorna måste vara minst 0,60 m och högst 1,20 m. Vid sammanflätade vinstockar är den avgörande faktorn det genomsnittliga avståndet mellan vinstockarna.

| c. | Den slutliga avkastningen måste vid behov regleras genom gallring av klasar under vegetationsperioden för att uppnå produktionsmålen. |
| --- | --- |

c.

Den slutliga avkastningen måste vid behov regleras genom gallring av klasar under vegetationsperioden för att uppnå produktionsmålen.

Druvornas lägsta sockerhalt

Odlingsmetoder

Druvornas lägsta naturliga sockerhalt (i ungersk mustgrad (MM°), vid 17,5 °C):

| 1. | Vita endruvsviner och blandviner 13,43 |
| --- | --- |

1.

Vita endruvsviner och blandviner 13,43

| 2. | Roséviner – endruvsviner och blandviner 13,43 |
| --- | --- |

2.

Roséviner – endruvsviner och blandviner 13,43

| 3. | Siller – endruvsviner och blandviner 13,43 |
| --- | --- |

3.

Siller – endruvsviner och blandviner 13,43

| 4. | Vita endruvsviner och blandviner 13,43 |
| --- | --- |

4.

Vita endruvsviner och blandviner 13,43

Druvornas minsta potentiella alkoholhalt (i volymprocent), vid 20 °C:

| 1. | Vita endruvsviner och blandviner 8,00 |
| --- | --- |

1.

Vita endruvsviner och blandviner 8,00

| 2. | Roséviner – endruvsviner och blandviner 8,00 |
| --- | --- |

2.

Roséviner – endruvsviner och blandviner 8,00

| 3. | Siller – endruvsviner och blandviner 8,00 |
| --- | --- |

3.

Siller – endruvsviner och blandviner 8,00

| 4. | Vita endruvsviner och blandviner 8,00 |
| --- | --- |

4.

Vita endruvsviner och blandviner 8,00

b.   Högsta avkastning

Vin

160 hl/ha

Druvor för vinframställning

24 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Områden i distrikten Bács-Kiskun, Csongrád, Jász-Nagykun-Szolnok och Pest som hänförs till klasserna I och II enligt de vinproducerande regionernas vingårdsregister.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

| | pozsonyi fehér – czétényi fehér |
| --- | --- |

pozsonyi fehér – czétényi fehér

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | kövidinka – a dinka crvena |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka crvena

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | zalagyöngye |
| --- | --- |

zalagyöngye

| | nektár |
| --- | --- |

nektár

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | furmint bianco |
| --- | --- |

furmint bianco

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | medina |
| --- | --- |

medina

| | aletta |
| --- | --- |

aletta

| | csabagyöngye – perle di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle di csaba

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | kunleány |
| --- | --- |

kunleány

| | csabagyöngye – pearl of csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – pearl of csaba

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | rozália |
| --- | --- |

rozália

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pátria |
| --- | --- |

pátria

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | kerner |
| --- | --- |

kerner

| | arany sárfehér – huszár szőlő |
| --- | --- |

arany sárfehér – huszár szőlő

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | kövidinka – steinschiller |
| --- | --- |

kövidinka – steinschiller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | csabagyöngye – perla di csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla di csaba

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | bíbor kadarka |
| --- | --- |

bíbor kadarka

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | kövidinka – a ruzsica |
| --- | --- |

kövidinka – a ruzsica

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | pelso |
| --- | --- |

pelso

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | franc – carmenet |
| --- | --- |

franc – carmenet

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | arany sárfehér – német dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – német dinka

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | bianca |
| --- | --- |

bianca

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | pölöskei muskotály |
| --- | --- |

pölöskei muskotály

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | odysseus |
| --- | --- |

odysseus

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

| | alicante boushet |
| --- | --- |

alicante boushet

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | villard blanc |
| --- | --- |

villard blanc

| | nero |
| --- | --- |

nero

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | viktória gyöngye |
| --- | --- |

viktória gyöngye

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | orpheus |
| --- | --- |

orpheus

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | duna gyöngye |
| --- | --- |

duna gyöngye

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | csillám |
| --- | --- |

csillám

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | vértes csillaga |
| --- | --- |

vértes csillaga

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | csabagyöngye – zsemcsug szaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – zsemcsug szaba

| | arany sárfehér – izsáki sárfehér |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki sárfehér

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | pannon frankos |
| --- | --- |

pannon frankos

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas doré

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | arany sárfehér – fehér dinka |
| --- | --- |

arany sárfehér – fehér dinka

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj |
| --- | --- |

csabagyöngye – vengerskii muskatnii rannüj

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | kövidinka – a dinka rossa |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka rossa

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | rubintos |
| --- | --- |

rubintos

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

chasselas – chasselas dorato

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | csabagyöngye – perla czabanska |
| --- | --- |

csabagyöngye – perla czabanska

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | kövidinka – a dinka mala |
| --- | --- |

kövidinka – a dinka mala

| | rózsakő |
| --- | --- |

rózsakő

| | karát |
| --- | --- |

karát

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | pozsonyi fehér – czétényi |
| --- | --- |

pozsonyi fehér – czétényi

| | kövidinka – a kamena dinka |
| --- | --- |

kövidinka – a kamena dinka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | mátrai muskotály |
| --- | --- |

mátrai muskotály

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | refrén |
| --- | --- |

refrén

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | jubileum 75 |
| --- | --- |

jubileum 75

| | csabagyöngye – perle von csaba |
| --- | --- |

csabagyöngye – perle von csaba

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | arany sárfehér – izsáki |
| --- | --- |

arany sárfehér – izsáki

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

8.   Beskrivning av samband

Vin – Beskrivning av det avgränsade området (1)

a)   Naturliga och kulturella faktorer

Det område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” ligger i centrala Ungern. Det är huvudsakligen beläget i en del av den ungerska slätten som avgränsas av floderna Donau och Tisza (regionerna Kiskunság, Észak-Bácska, Jászság och Tápióság), och i delar av regionen Tiszazug och distriktet Csongrád öster om floden Tisza. Det ligger i anslutning till vissa produktionsområden på ön Csepel i nordväst och i Gödöllőkullarna i norr.

Miljön i produktionsområdet har främst låglandskaraktär: större delen av området ligger mindre än 150 meter över havet. Marken är plan, med höjdskillnader på högst 10–15 meter.

Jordmånen i det produktionsområde som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” har små variationer och består till största delen av kalkhaltiga sandjordar. Dessa sandjordar har i huvudsak bildats av floden Donau, som i takt med att flodloppet förflyttade sig från öster till väster under tusentals år lämnade efter sig sandiga avlagringar i området mellan Donau och Tisza. Sandjordarna värms vanligen upp snabbt, vilket hjälper druvorna att mogna.

Å andra sidan är sådan jord näringsfattig och har liten fältkapacitet och låg mineralhalt. Klimatförhållandena i produktionsområdet präglas huvudsakligen av Ungerns kontinentalklimat, som framför allt kännetecknas av varma somrar och kalla vintrar. På grund av både klimatförhållandena och att området är plant och relativt låglänt kan frost förekomma både vinter, vår och höst. Genomsnittstemperaturen är omkring 10–11 °C. Det genomsnittliga antalet soltimmar är 2 000 timmar per år. Den genomsnittliga årsnederbörden är 450–500 mm.

b)   Mänskliga faktorer

På grund av sin stora geografiska utsträckning har produktionsområdet en rik tradition av vinodling och vinframställning. Vissa av dessa traditioner är förknippade med näringens medeltida blomstring, följt av det förnyade utnyttjandet (stabiliseringen) av de övergivna sandområdena efter den ottomanska ockupationen. Eftersom sandjordarna visade sig vara immuna mot vinlusen drabbades inte vinodlingsnäringen av detta skadedjur, utan ökade i stället till stor del i betydelse.

Den mänskliga faktorns påverkan på produktionsområdet märks på följande områden:

| — | Medveten utveckling av druvsorter (med traditionella och nya sorter) enligt de ekologiska förhållandena. |
| --- | --- |

—

Medveten utveckling av druvsorter (med traditionella och nya sorter) enligt de ekologiska förhållandena.

| — | Utveckling av vinodlings- och vinframställningsmetoder i enlighet med de ekologiska förhållandena och, delvis, marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

—

Utveckling av vinodlings- och vinframställningsmetoder i enlighet med de ekologiska förhållandena och, delvis, marknadsförhållandena.

| — | Utveckling av produktions- och integrationsstrukturen i enlighet med de ekologiska förhållandena och marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

—

Utveckling av produktions- och integrationsstrukturen i enlighet med de ekologiska förhållandena och marknadsförhållandena.

Vin – Beskrivning av det avgränsade området (2)

| 2. | Beskrivning av vinerna
  Vinerna utvecklas snabbt och tenderar att vara lätta, med en mjukare karaktär på grund av den relativt låga syrahalten. Vissa årgångar är rika på alkohol.
  Vita viner och roséviner har en intensiv arom och rik smak. Siller och röda viner är i allmänhet fruktiga och relativt lätta, med en mindre djup färg, och deras tanniner bildas också snabbt.
  Vinerna har en lägre mineralhalt, vilket beror på sandjorden. |
| --- | --- |

2.

Beskrivning av vinerna

Vinerna utvecklas snabbt och tenderar att vara lätta, med en mjukare karaktär på grund av den relativt låga syrahalten. Vissa årgångar är rika på alkohol.

Vita viner och roséviner har en intensiv arom och rik smak. Siller och röda viner är i allmänhet fruktiga och relativt lätta, med en mindre djup färg, och deras tanniner bildas också snabbt.

Vinerna har en lägre mineralhalt, vilket beror på sandjorden.

| 3. | Samband mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkten
  Den ekologiska miljön, särskilt sandjorden, har stor inverkan på vinernas egenskaper. Vinerna från produktionsområdet betecknas huvudsakligen som viner med kort mognadstid för tidig konsumtion. Den ekologiska miljön har lett till spridning av en rad väl anpassade druvsorter (bianca, kövidinka, cserszegi fűszeres osv.).
  Det område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” står för knappt hälften av landets totala druvproduktion och är centralt för det ungerska jordbrukets vinodlings- och vinframställningssektor. Utöver dess ekonomiska betydelse har vinframställningen en viktig social funktion, genom att den genererar och kompletterar lokalbefolkningens inkomster och får den att stanna kvar i området. På grund av de lokala miljöförhållandena (t.ex. sandjordar och brist på nederbörd) är vinodlingen en av de mest kostnadseffektiva jordbruksverksamheterna i regionen. Vinodlingens landskapsformande effekt gör regionen attraktivare.
  Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, och vinstockarna tenderar att överleva bättre än andra växter på jordmån med liten fältkapacitet. Andelen inhemska och nya ungerska druvsorter i dessa vingårdar – över 60 % – är den största i Ungern. Dessa druvsorter är vinframställningens ryggrad. Efterfrågan blir allt större på (tåliga och motståndskraftiga) druvsorter som utvecklats från Vitis vinifera, en art som är väl anpassad till de lokala miljöförhållandena, och på druvsorter som tagits fram genom korsning av Vitis vinifera med andra Vitis-arter, vilket säkerställer avkastningsförmågan.
  I huvudsak tack vare regionens relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner åtnjuter området mellan Donau och Tisza ett stort anseende bland konsumenterna.
  Livsstilsförändringar har ändrat vinkonsumenternas vanor, vilket har lett till ökad efterfrågan på aromatiska, friska viner med låg alkoholhalt. Produktionsområdets kännetecken, de odlade druvsorterna och vinproducenternas tekniska möjligheter har gjort det möjligt att tillgodose denna efterfrågan. |
| --- | --- |

3.

Samband mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkten

Den ekologiska miljön, särskilt sandjorden, har stor inverkan på vinernas egenskaper. Vinerna från produktionsområdet betecknas huvudsakligen som viner med kort mognadstid för tidig konsumtion. Den ekologiska miljön har lett till spridning av en rad väl anpassade druvsorter (bianca, kövidinka, cserszegi fűszeres osv.).

Det område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Duna-Tisza-közi” står för knappt hälften av landets totala druvproduktion och är centralt för det ungerska jordbrukets vinodlings- och vinframställningssektor. Utöver dess ekonomiska betydelse har vinframställningen en viktig social funktion, genom att den genererar och kompletterar lokalbefolkningens inkomster och får den att stanna kvar i området. På grund av de lokala miljöförhållandena (t.ex. sandjordar och brist på nederbörd) är vinodlingen en av de mest kostnadseffektiva jordbruksverksamheterna i regionen. Vinodlingens landskapsformande effekt gör regionen attraktivare.

Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, och vinstockarna tenderar att överleva bättre än andra växter på jordmån med liten fältkapacitet. Andelen inhemska och nya ungerska druvsorter i dessa vingårdar – över 60 % – är den största i Ungern. Dessa druvsorter är vinframställningens ryggrad. Efterfrågan blir allt större på (tåliga och motståndskraftiga) druvsorter som utvecklats från Vitis vinifera, en art som är väl anpassad till de lokala miljöförhållandena, och på druvsorter som tagits fram genom korsning av Vitis vinifera med andra Vitis-arter, vilket säkerställer avkastningsförmågan.

I huvudsak tack vare regionens relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner åtnjuter området mellan Donau och Tisza ett stort anseende bland konsumenterna.

Livsstilsförändringar har ändrat vinkonsumenternas vanor, vilket har lett till ökad efterfrågan på aromatiska, friska viner med låg alkoholhalt. Produktionsområdets kännetecken, de odlade druvsorterna och vinproducenternas tekniska möjligheter har gjort det möjligt att tillgodose denna efterfrågan.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Regler om beteckningar

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| 1. | Uttrycket ”oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (skyddad geografisk beteckning) får ersättas av det traditionella uttrycket ”tájbor” (lantvin). |
| --- | --- |

1.

Uttrycket ”oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (skyddad geografisk beteckning) får ersättas av det traditionella uttrycket ”tájbor” (lantvin).

Regler om användningen av vissa uttryck

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| i) | ”Muskotály” [muskat]: Vin i vilket andelen av en eller flera av druvsorterna aletta, csabagyöngye, cserszegi fűszeres, generosa, irsai olivér, mátrai muskotály, muscat ottonel, nektár, pölöskei muskotály, tramini eller zefir är minst 85 %. |
| --- | --- |

i)

”Muskotály” [muskat]: Vin i vilket andelen av en eller flera av druvsorterna aletta, csabagyöngye, cserszegi fűszeres, generosa, irsai olivér, mátrai muskotály, muscat ottonel, nektár, pölöskei muskotály, tramini eller zefir är minst 85 %.

| ii) | ”Primőr” [primör]: Ett vin som buteljerats samma år som skörden. Det synonyma uttrycket ”újbor” [nytt vin] får också användas. |
| --- | --- |

ii)

”Primőr” [primör]: Ett vin som buteljerats samma år som skörden. Det synonyma uttrycket ”újbor” [nytt vin] får också användas.

Produktion utanför det avgränsade produktionsområdet

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

I följande förvaltningsområden intill det avgränsade området:

| | förvaltningsområdet för kommunerna i distrikten Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád och Tolna samt Budapest. |
| --- | --- |

förvaltningsområdet för kommunerna i distrikten Baranya, Békés, Borsod-Abaúj-Zemplén, Fejér, Hajdú-Bihar, Heves, Komárom-Esztergom, Nógrád och Tolna samt Budapest.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/download/6/2d/82000/Duna-Tisza%20k%C3%B6zi%20OFJ_v5.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/22

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 172/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”OLIO LUCANO”

EU-nr: PGI-IT-02458 – 26.4.2019

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Olio lucano”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Olivolja med den skyddade geografiska beteckningen ”Olio lucano” måste uppfylla följande egenskaper vid tidpunkten för förpackning:

| a. | Kemisk/fysisk analys







  — | Syrahalt (uttryckt som oljesyra): högst 0,6 %.
  Peroxidtal: högst 12 mekv O2/kg. |
| --- | --- | --- |

a.

Kemisk/fysisk analys

—

Syrahalt (uttryckt som oljesyra): högst 0,6 %.

Peroxidtal: högst 12 mekv O2/kg.

| b. | Sensorisk analys







  Beskrivande egenskap | Medianvärde |
| --- | --- | --- |
| Olivernas fruktighet | 2–7 |
| Bitterhet | 2–7 |
| Pepprighet | 2–7 |
| Gräs och/eller tomat och/eller kronärtskocka och/eller mandel och/eller äpple | 0–6 |

b.

Sensorisk analys

Beskrivande egenskap

Medianvärde

Olivernas fruktighet

2–7

Bitterhet

2–7

Pepprighet

2–7

Gräs och/eller tomat och/eller kronärtskocka och/eller mandel och/eller äpple

0–6

Olivolja med den skyddade geografiska beteckningen ”Olio lucano” har följande egenskaper: en färg som varierar mellan grön och gul, medelhög fruktighet, medelhög bitterhet och medelhög pepprighet, i vissa fall med aromer av färskt gräs, kronärtskocka, tomat, mandel och äpple. Ett av oljans mest framträdande kännetecken är balansen mellan nyanserna i dess arom och smak.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Extra jungfruolja av typen ”Olio lucano” måste framställas av följande olivsorter eller deras synonymer, antingen var för sig eller i kombination:

Acerenza, ogliarola del vulture (synonymer: ripolese eller rapollese, ogliarola di melfi, nostrale), ogliarola del bradano (synonymer: comune, ogliarola), maiatica (synonymer: oliva di ferrandina, pasola), nociara, ghiannara, augellina, justa, cornacchiola, romanella, carpinegna, faresana, sammartinengna, spinoso, cannellina, cima di melfi, fasolina, fasolona, lardaia, olivo da mensa, orazio, palmarola, provenzale, racioppa, roma, rotondella, russulella, scarpetta, tarantina, coratina, frantoio, leccino. Den totala andelen av andra sorter i oljan får inte överstiga 20 %.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen, dvs. odlingen, skörden och oljeutvinningen, måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Namn, företagsnamn och varumärkesnamn får användas sanningsenligt, under förutsättning att de inte är av lovordande karaktär och inte är ämnade att vilseleda konsumenterna. Hänvisningar till att oljan har förpackats av ett olivodlingsföretag, en sammanslutning av olivodlingsföretag eller ett företag som är beläget i produktionsområdet är endast tillåtna om oljan har förpackats av företaget i fråga.

Användning av andra geografiska beteckningar är förbjuden. Beteckningen ”Olio lucano” ska anges på etiketten med tydliga och outplånliga bokstäver, så att den kan urskiljas från all övrig information.

Etiketten måste vara märkt med logotypen för den skyddade geografiska beteckningen ”Olio lucano”, vilken består av en stiliserad amfora utsmyckad med fyra snedgående böjda linjer enligt bilden nedan. Amforan är en symbol för den behållare av lergods som användes för att transportera oljan under antiken. De spiralformade linjer som pryder amforan symboliserar de uråldriga olivträdens karakteristiskt förvrängda stammar. I likhet med regionen Basilicatas flagga har amforan fyra linjer, vilka symboliserar de fyra stora floder som flyter genom regionen: Bradano, Basento, Agri och Sinni.

Under den grafiska bilden står orden ”olio lucano” med små bokstäver i teckensnittet Mockup Bold, följt av ”Indicazione Geografica Protetta” [Skyddad geografisk beteckning]. Logotypen kan även vara präglad på förpackningen.

Image 3

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för olivolja med den skyddade geografiska beteckningen ”Olio lucano” är hela det administrativa territoriet inom regionen Basilicata.

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om erkännande grundar sig på det anseende som ”Olio lucano” har tack vare sina särskilda egenskaper.

Sambandet mellan ”Olio lucano” och den lokala miljön bygger på geografiska, jord- och klimatmässiga, agronomiska, tekniska och historisk-sociala faktorer, som både är gemensamma och specifika för det avgränsade geografiska området och som tillsammans ger olivoljan de kemiska, fysikaliska och organoleptiska egenskaper som beskrivs i punkt 3.2.

Namnet ”Olio lucano”, under vilket produkten är känd både inom handeln och i vardagsspråket, härrör från det historiska namnet på det avgränsade geografiska området. Den nuvarande regionen Basilicatas territorium överlappar med det större territorium som kallades Lukanien under romartiden (cirka 400–300 f.Kr.), och som beboddes av det italiska folket lukanerna. De två namnen på regionen, Basilicata och Lukanien, används nu omväxlande i vardagsspråket, och det är därför som adjektivet ”lucano” [lukansk] används för att identifiera något eller någon som hör till eller kommer från regionen Basilicata.

Det finns gott om olivträd inom regionens territorium, som har en naturlig avgränsning i form av Pollino-massivet, bergsplatån Altopiano delle Murge, floden Ofanto, Joniska havet och Tyrrenska havet. Området kännetecknas av ett stort antal floder med vidsträckta olivodlingar längs sluttningarna som leder ner till dem. Många av de små kommunerna i regionen Basilicata ligger av historiska skäl högt uppe bland bergen. Olivlundarna finns ofta i byarnas omedelbara närhet, och det stora antalet kvarnar (cirka 150 är i drift i regionens 131 kommuner) innebär att oliverna kan pressas utan dröjsmål.

Ett strukturellt särdrag för olivodlingarna i Basilicata är att träden odlas på bergssluttningar av små företag, vilket gäller för 83 % av odlingarna. Olivodlingsföretagens utnyttjade jordbruksareal är i genomsnitt mindre än en hektar. I dessa inlandsområden används olika metoder för torrjordbruk i områden med sluttande mark som är utsatt för erosion. Förr i tiden var det en tradition att odla oliver i de minst bördiga och mest marginella områdena. I sådana miljöer är oliver ofta den enda odlingsbara trädgrödan, och förutom att vara ett dominerande inslag i landskapet spelar odlingarna även en mycket viktig roll ur ett socialt och miljömässigt perspektiv.

Meteorologiskt sett hör Basilicata till den centrala Medelhavsregionen, med årsisotermer mellan 16° och 17 °C. Området har ett typiskt Medelhavsklimat där somrarna är heta och nederbörden koncentrerad under vintern. Ett typiskt kännetecken för klimatet i hela territoriet är den torrperiod som alltid infaller under senvåren och sommaren, om än med viss variation i torkindex (årsnederbörd/årsmedeltemperatur) beroende på höjden över havet och den aktuella temperaturen.

Olivträd har funnits i Basilicata sedan antiken. Bitar av trä, oliver, löv och frön som daterats till 500-talet f.Kr. hittades i Pantanello di Metaponto under en arkeologisk utgrävning som leddes av professor Carter vid University of Texas. Grekiska bosättare som invandrade till regionen Lukanien under antiken tog med sig sorter som har anpassat sig till miljön, däribland maiatica, som inte finns på någon annan plats. Urvalet av sorter har även utökats under århundradenas lopp tack vare arbetet inom och utbytet mellan de olika klostergemenskaperna i regionen (Matera, Monticchio, Banzi, Acerenza, Montescaglioso). Ett exempel på detta är den genetiska likheten mellan sorten frantoio och gruppen ogliarola, som beskrevs i Basilicata. I dag omfattar urvalet av sorter i det avgränsade geografiska området en jämn fördelning av särskilda sorter som coratina, leccino, frantoio och ogliarole i alla odlingsområden. Tillsammans med de många lokala sorterna bidrar dessa förhållanden till de särskilda egenskaper som kännetecknar ”Olio lucano”.

Den kombinerade effekten av de mänskliga och geografiska faktorer som beskrivs ovan, i synnerhet mark- och klimatförhållandena i odlingsområdena på bergssluttningarna, samt sammansättningen och fördelningen av de olika olivsorterna i det avgränsade geografiska området, ger olivoljan med den skyddade geografiska beteckningen ”Olio lucano” dess distinkta egenskaper, nämligen den medelhöga intensiteten i oljans organoleptiska parametrar och balansen mellan nyanserna i dess arom och smak.

Olivolja med dessa särdrag som framställs i Basilicata går under beteckningen ”Olio lucano”, vilket bekräftas av ett flertal priser i tävlingar som organiserats i Italien och på andra platser i världen och genom införandet av olika oljor av typen ”Olio lucano” med ovannämnda egenskaper i guideböcker över sektorn.

Under de senaste tre årtiondena (sedan slutet av 1980-talet) har namnet ”Olio lucano” förekommit flitigt inom handeln, i vardagsspråket och i vetenskapliga publikationer (Lupoli, 1989).

Förutom att namnet ”Olio lucano” används inom handeln för att identifiera produkten direkt (t.ex. på etiketter som utfärdas av företaget ”Lettieri” från kommunen Laurenzana i provinsen Potenza, 1993), finns det även många dokumenterade fall där adjektivet ”lucano” eller namnet ”Lucania” används på etiketter (t.ex. ”Colli lucani” [Lukanska kullarna], ”Bontà della Lucania” [Lukaniens läckerheter], ”Dalle colline lucane” [Från de lukanska kullarna] etc.) och i företagens handelsnamn (t.ex. ”Podere Lucano” [Lukanska gården] från kommunen Ripacandida i provinsen Potenza och ”Oroverde Lucano srl” [Lukaniens gröna guld srl] från Ferrandina i provinsen Matera, som klart och tydligt använder adjektivformen ”lucano” för att syfta på den olja som kallas ”det gröna guldet”).

Den europeiska lagstiftningen om skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, som förbjuder användningen av geografiska hänvisningar på etiketter, har emellertid förhindrat att namnet används av tillverkare som saknar tillstånd.

Extra jungfruolja från Basilicata har sedan år 2000 uppmärksammats i den regionala tävlingen ”OLIVARUM”, vilket har bidragit till att stärka olivodlingens anseende och uppmuntrat tillverkarna att hela tiden förbättra kvaliteten.

Det faktum att olivodlingsföretag har deltagit i de viktigaste nationella och internationella evenemangen inom sektorn har uppmärksammats av både konsumenter och företag utanför regionen, vilket har gett ”Olio lucano” ett ännu bättre rykte.

Nedan följer en förteckning över de viktigaste priser och erkännanden som vunnits i olika nationella och internationella tävlingar fram till 2016:

| — | Den nationella tävlingen ”ERCOLE OLIVARIO”, 2011, Vinnare – 2:a plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”ERCOLE OLIVARIO”, 2011, Vinnare – 2:a plats

| — | Den nationella tävlingen ”ERCOLE OLIVARIO”, 2006, 2007, 2011, 2017, Finalist |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”ERCOLE OLIVARIO”, 2006, 2007, 2011, 2017, Finalist

| — | Den nationella tävlingen ”L’ORCIOLO D’ORO”, 2014, Vinnare – 3:e plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”L’ORCIOLO D’ORO”, 2014, Vinnare – 3:e plats

| — | Den nationella tävlingen ”L’ORCIOLO D’ORO”, 2006–2017, Hedersomnämnande |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”L’ORCIOLO D’ORO”, 2006–2017, Hedersomnämnande

| — | Den nationella tävlingen ”LEON D’ORO”, 2007, 2009, 2013, Hedersomnämnande |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”LEON D’ORO”, 2007, 2009, 2013, Hedersomnämnande

| — | Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2013, Vinnare – 3:e plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2013, Vinnare – 3:e plats

| — | Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2014, Vinnare – 2:a plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2014, Vinnare – 2:a plats

| — | Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2016, Vinnare – 1:a plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”MONTIFERRU”, 2016, Vinnare – 1:a plats

| — | Den nationella tävlingen ”SOL D’ORO”, 2009, 2013, Hedersomnämnande |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”SOL D’ORO”, 2009, 2013, Hedersomnämnande

| — | Den nationella tävlingen ”SOL D’ORO”, 2016, Vinnare – 3:e plats |
| --- | --- |

—

Den nationella tävlingen ”SOL D’ORO”, 2016, Vinnare – 3:e plats

| — | Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2013, en guldmedalj, tre silvermedaljer |
| --- | --- |

—

Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2013, en guldmedalj, tre silvermedaljer

| — | Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2014, tre guldmedaljer, tre silvermedaljer |
| --- | --- |

—

Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2014, tre guldmedaljer, tre silvermedaljer

| — | Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2016, en extra guldmedalj, en guldmedalj, två silvermedaljer |
| --- | --- |

—

Den internationella tävlingen ”BIOL”, 2016, en extra guldmedalj, en guldmedalj, två silvermedaljer

| — | Den internationella tävlingen ”JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014, Vinnare – 1:a plats i Medium-kategorin |
| --- | --- |

—

Den internationella tävlingen ”JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2014, Vinnare – 1:a plats i Medium-kategorin

| — | Den internationella tävlingen ”JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016, Omnämnande |
| --- | --- |

—

Den internationella tävlingen ”JOOP” (Japan Olive Oil Prize), 2016, Omnämnande

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Hela produktspecifikationen finns på följande adress: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

så kan den också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 20.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/26

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 172/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Akasztói szikiponty”

EU-nr: PDO-HU-02410 – 15 februari 2018

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Akasztói szikiponty”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Ungern

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Akasztói szikiponty” är en variant av arten karp (Cyprinus carpio L.) som endast föds upp som en klassificerad, statligt erkänd variant i Ungern och som säljs levande, färsk, kyld eller fryst när den har levt minst två men inte mer än fem somrar.

När fiskarnas ålder ska bestämmas räknar man hur många somrar som har gått från vårleken det år då fiskarna föddes fram till oktober innevarande år.

”Akasztói szikiponty” har en ljust gråaktig gyllengul färg och en långsträckt kropp med ljust orangefärgade fenor.

Fiskarnas vikt (levande vikt):

| — | Efter två somrar: mellan 1,5 och 2 kg. |
| --- | --- |

—

Efter två somrar: mellan 1,5 och 2 kg.

| — | Efter tre somrar: mellan 2 och 3,5 kg. |
| --- | --- |

—

Efter tre somrar: mellan 2 och 3,5 kg.

| — | Efter fyra somrar: mellan 3,5 och 6 kg. |
| --- | --- |

—

Efter fyra somrar: mellan 3,5 och 6 kg.

| — | Efter fem somrar kan fisken väga mellan 6 och 8 kg. |
| --- | --- |

—

Efter fem somrar kan fisken väga mellan 6 och 8 kg.

”Akasztói szikiponty” har de kvalitetsegenskaper som anges nedan.

Köttet hos ”Akasztói szikiponty” har följande kemiska egenskaper: 25–30 % torrsubstans, 17–23 % protein, 5–12 % fett.

Köttet hos ”Akasztói szikiponty” har följande organoleptiska egenskaper:

| — | Färg: ljusrosa till blekröd. |
| --- | --- |

—

Färg: ljusrosa till blekröd.

| — | Doft: ren, behaglig, aningen salt, påminnande om lerig sand. |
| --- | --- |

—

Doft: ren, behaglig, aningen salt, påminnande om lerig sand.

| — | Smak och konsistens: fiskkött med ren smak, skivig, köttig textur, fast, med låg fetthalt. |
| --- | --- |

—

Smak och konsistens: fiskkött med ren smak, skivig, köttig textur, fast, med låg fetthalt.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Fiskarnas foder består av naturlig föda och kraftfoder.

Fiskarnas naturliga föda omfattar organismer som lever i fiskdammar inom det avgränsade geografiska området och utgör mellan 40 och 50 % av den totala mängden foder. Den naturliga födan består främst av djurplankton, hjuldjur (Rotifera), hoppkräftor, vattenloppor (Cladocera), maskar (Tubifex), fjädermyggor (Chironomidae) och andra insektslarver som finns i dammarna. Dessa organismer utgör fiskarnas intag av protein.

Kraftfoder från det geografiska området, däribland majs, majskli, vete, vetekli, rågvete, råg, ärtor och durra, kan ges till fiskarna i mald och siktad form, antingen var för sig eller i blandningar. Kraftfoder utgör mellan 50 och 60 % av den totala mängden foder. Kraftfoder bidrar med den energi som fiskarna behöver.

Som komplement kan unga fiskar under perioden från maj till oktober (fiskarnas första sommar) få ett tillskott av helfoder av naturligt ursprung som är fritt från GMO. Mängden av fodertillskott får inte överstiga 30 % av den totala mängden foder. Detta särskilda fodertillskott, som endast ges under den första sommaren, behövs för att tillgodose det totala proteinbehovet om mängden av protein i de naturliga organismerna inte är tillräcklig för fiskarnas ålder. Ingredienserna till detta särskilda tillskott av helfoder kan inte hämtas enbart från det avgränsade geografiska området, utan måste importeras från andra områden.

Årlig total andel av foder från det avgränsade geografiska området:

| — | Under fiskarnas första sommar: minst 70 %. |
| --- | --- |

—

Under fiskarnas första sommar: minst 70 %.

| — | Under fiskarnas levnadstid mellan den andra och femte sommaren: 100 %. |
| --- | --- |

—

Under fiskarnas levnadstid mellan den andra och femte sommaren: 100 %.

Eftersom egenskaperna hos ”Akasztói szikiponty” börjar utvecklas under fiskarnas andra sommar har det foder som ges under den första sommaren inte någon inverkan på slutproduktens egenskaper.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Hela produktionscykeln för ”Akasztói szikiponty” äger rum inom kommunerna Akasztó och Dunatetétlen.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Produktens färglogotyp måste finnas på förpackningen och vara minst 3 cm i diameter. Den runda logotypen har en blå cirkel som avgränsning. Den övre delen innehåller namnet ”Akasztói szikiponty”, och den nedre delen innehåller den ansökande gruppens webbadress. Den dominerande bilden i mitten av logotypen är en gråaktigt gyllengul fisk med sol, vatten och vass i bakgrunden. Rättsinnehavare får använda produktens logotyp utan restriktioner.

Image 4

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Akasztói szikiponty” produceras i kommunerna Akasztó och Dunatetétlen.

5.   Samband med det geografiska området

De medelstora och stora dammar (0,1–45 hektar) där ”Akasztói szikiponty” [”saltvattenskarp från Akasztó”] föds upp och odlas har cirkelformade invallningar och ligger på saltslätterna nära Kiskunságs nationalpark mellan floderna Donau och Tisza. Dammarnas totala yta är nästan 400 hektar (ha). Saltslätterna, som för närvarande är skyddade, bildades huvudsakligen efter en reglering av floden Donau som ändrade grundvattnets flöde. Den extremt salthaltiga marken, som lyser bländvit under sommaren på grund av saltavlagringarna, ger det skyddade området dess geologiska och geomorfologiska värde.

Dammarna anlades på dessa salthaltiga marker. Huvuddelen av den salthaltiga tronamalmen spolas ut i utspädd form när det första dammvattnet dräneras, men fiskarna har kvar en svag doft av färskt salt.

I de saltvattensdammar som anlagts för att föda upp fiskarna består den undre delen av jordmånen av ett tunt lager packad lerig sand med ett lager av bördig lera som bara är några centimeter tjockt. Dammarnas vattendjup är i genomsnitt 70–80 cm, och under de senaste femtio åren har det geografiska området haft i genomsnitt 2 000 soltimmar per år. De grunda dammarna värms upp snabbare än de djupa, vilket gör att den biologiska produktionen kommer igång tidigare.

Den rena smaken hos ”Akasztói szikiponty”, dess rena, behagliga, aningen salta doft som påminner om lerig sand och färgen på fiskarnas fenor kan hänföras till den naturliga miljön, medan köttets konsistens och låga fetthalt beror på mänskliga faktorer, dvs. fiskodlarnas expertkunskap. Det är kombinationen av alla dessa faktorer som ger produkten dess unika karaktär.

I de grunda dammarna har fiskarna tillgång till naturlig föda i ett tidigare skede, vilket gör att de börjar växa tidigare och utvecklas i jämnare takt än i de djupa dammarna. De organismer som ingår i den naturliga födan innehåller vitaminer, aminosyror och naturligt animaliskt protein som är av avgörande betydelse för fiskarnas utveckling.

De förhärskande nordliga vindarna i det geografiska området rör ofta upp vattnet i de grunda dammarna ända ner till botten. Därmed bildas ingen termisk stratifiering. Tillförseln av syre vid botten är också gynnsam för de nedbrytande organismerna. Detta gör att produktionen av nedbrutna restmaterial begränsas, vilket i sin tur gör att köttet hos ”Akasztói szikiponty” är fritt från obehagliga dofter och ämnen som kan försämra smaken. Köttets doft påminner om den leriga sanden och har en lätt sälta tack vare det salthaltiga vattnet.

Det är även viktigt att betona sambandet mellan färgen hos ”Akasztói szikiponty” och dammarnas botten, eftersom fiskarna är helt anpassade till bottenfärgen. Den karakteristiska gråaktigt gyllengula färgen och de orangefärgade fenorna utvecklades som en anpassning till den ljusa, leriga sanden på dammarnas botten.

Kvaliteten hos ”Akasztói szikiponty” beror emellertid inte bara på de exceptionella förhållandena i den naturliga miljön, utan även på de lokala traditionerna och teknikerna.

Under början av 2000-talet fulländades tekniken med hjälp av befintlig lokal sakkunskap och de erfarenheter som samlats in under årens lopp, så att de särskilda förhållandena i de dammar som anlagts på saltslätterna kunde utnyttjas för att producera mager fisk med låg fetthalt. Tekniken bygger på att fiskarnas vikt och vattnets temperatur används för att fastställa hur mycket kraftfoder som måste ges till fiskarna som en andel av kroppsvikten för att köttet ska bli magert. Fiskarna får gott om naturlig föda genom en permanent tillförsel av organiska gödselmedel i varje odlingsdamm.

För att producera ett kilo ”Akasztói szikiponty” går det åt två kilo kraftfoder, vilket är betydligt mindre än de fyra till fem kilo som anges i litteraturen för konventionellt odlad karp. I de dammar som ligger inom det geografiska området tar kraftfodret fort slut (på mellan fyra och sex timmar), vilket leder till att fiskarnas magar expanderar. Under de följande 18 timmarna före nästa utfodring måste de själva hitta naturlig föda i dammen. Detta innebär emellertid att de måste simma mycket. Det aktiva levnadssättet ger ”Akasztói szikiponty” en muskulös karaktär och förhindrar tillväxten av fettlager. Kraftfodret har en hög halt av stärkelse som ger fiskarna den energi de behöver för att röra sig, och i den naturliga födan finns allt protein som behövs för produktionen av fiskkött. Tack vare de intensiva kontinuerliga rörelserna och utfodringen med kraftfoder baserad på fiskarnas energibehov får ”Akasztói szikiponty” en muskulös karaktär. Köttet har en mycket låg fetthalt (5–12 %) och en skivig, köttig konsistens.

Den unika kvaliteten hos ”Akasztói szikiponty” beror även på en betydande minskning av de målvärden för populationsstorleken som vanligtvis anges i litteraturen. Målvärdena omarbetades på grundval av den naturliga avkastningen för att anpassa dem till de lokala geografiska förhållandena. Fiskarnas huvudsakliga proteinkälla är den naturliga föda som finns i dammarna. Att upprätthålla tillgången till denna föda är den viktigaste uppgiften under produktionscykeln, eftersom den bidrar till köttets proteinhalt och till en optimal tillväxt för fiskarna, vilket är en viktig förutsättning för den rena och aptitretande smaken. Lokala experter utför planktonkontroller varje vecka och provfiskningar var fjortonde dag för att justera produktionsteknikens parametrar, tillföra ytterligare näringsämnen, gallra ut fiskbeståndet eller anpassa foderdoseringen för att se till att fiskarnas kött hela tiden har en låg fetthalt på 5–12 %.

”Akasztói szikiponty” odlas under nästan naturliga förhållanden, och forskning har visat att köttets viktigaste egenskap, dvs. den låga fetthalten, i stort sett är densamma som hos vilda karpar som lever i naturliga vattendrag. Fetthalten hos karp som lever under naturliga förhållanden ligger ofta kring 5–10 %, medan den kan vara så hög som 15–20 % hos fisk som föds upp i andra områden.

De unika egenskaperna hos ”Akasztói szikiponty” beror på förhållandena på produktionsplatsen, utfodringen baserad på energibehovet och den unika produktionstekniken, vilka tillsammans gör att varianten skiljer sig från karp som odlas i andra områden.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---