# Europos Sąjungos C 184/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 184 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. birželio 3d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 184

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. birželio 3d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | TARYBA |
| 2020/C 184/01 | Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2020 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088Tarybos priimta 2020 m. balandžio 15 d. (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 184/02 | Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2020 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui paremti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 | 34 |

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

TARYBA

2020/C 184/01

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2020 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088Tarybos priimta 2020 m. balandžio 15 d. (
  1
  )

1

1

2020/C 184/02

Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2020 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui paremti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

TARYBA

| 3.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/1

---

PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 8/2020

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088

Tarybos priimta 2020 m. balandžio 15 d.

(Tekstas svarbus EEE)

2020/C 184/01

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi siekiama sukurti vidaus rinką, kuria būtų skatinamas darnus Europos vystymasis, be kita ko, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir aukšto lygio aplinkos apsauga bei aplinkos kokybės gerinimu; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalimi siekiama sukurti vidaus rinką, kuria būtų skatinamas darnus Europos vystymasis, be kita ko, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir aukšto lygio aplinkos apsauga bei aplinkos kokybės gerinimu;

| (2) | 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė naują pasaulinę darnaus vystymosi programą – Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.). Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra darnaus vystymosi tikslai (toliau – DVT) ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate dėl tolesnių tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsnių DVT siejami su Sąjungos politikos sistema siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek pasauliniu mastu nuo pat pradžių būtų atsižvelgiama į DVT. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. 2019 m. gruodžio 11 d. Komisija paskelbė savo komunikatą dėl Europos žaliojo kurso; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinė Asamblėja priėmė naują pasaulinę darnaus vystymosi programą – Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.). Esminė Darbotvarkės iki 2030 m. dalis yra darnaus vystymosi tikslai (toliau – DVT) ir ji apima tris darnumo aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkos. 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikate dėl tolesnių tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsnių DVT siejami su Sąjungos politikos sistema siekiant užtikrinti, kad visais Sąjungos veiksmais ir politikos iniciatyvomis tiek Sąjungoje, tiek pasauliniu mastu nuo pat pradžių būtų atsižvelgiama į DVT. Savo 2017 m. birželio 20 d. išvadose Taryba patvirtino Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimą visiškai, nuosekliai, visapusiškai, integruotai ir veiksmingai įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., glaudžiai bendradarbiaujant su partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. 2019 m. gruodžio 11 d. Komisija paskelbė savo komunikatą dėl Europos žaliojo kurso;

| (3) | 2016 m. spalio 5 d. (3) Sąjunga patvirtino Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas). Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktu siekiama stiprinti kovą su klimato kaita, be kita ko, užtikrinant, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją. Tomis aplinkybėmis 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė išvadas dėl klimato kaitos. Atsižvelgiant į tai, šis reglamentas yra vienas iš pagrindinių žingsnių, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. spalio 5 d. (3) Sąjunga patvirtino Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas). Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktu siekiama stiprinti kovą su klimato kaita, be kita ko, užtikrinant, kad finansavimo srautai atitiktų mažo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparaus vystymosi trajektoriją. Tomis aplinkybėmis 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė išvadas dėl klimato kaitos. Atsižvelgiant į tai, šis reglamentas yra vienas iš pagrindinių žingsnių, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus;

| (4) | siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos ekonomikos konkurencingumą, svarbiausia yra darnumas ir perėjimas prie saugios, neutralaus poveikio klimatui, klimato kaitos poveikiui atsparios, efektyviau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Darnumas jau ilgą laiką yra Sąjungos projekto pagrindas, o Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) atspindi jo socialinį ir aplinkos aspektus; |
| --- | --- |

(4)

siekiant užtikrinti ilgalaikį Sąjungos ekonomikos konkurencingumą, svarbiausia yra darnumas ir perėjimas prie saugios, neutralaus poveikio klimatui, klimato kaitos poveikiui atsparios, efektyviau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Darnumas jau ilgą laiką yra Sąjungos projekto pagrindas, o Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) atspindi jo socialinį ir aplinkos aspektus;

| (5) | 2016 m. gruodžio mėn. Komisija aukšto lygio ekspertų grupei pavedė parengti visa apimančią ir išsamią Sąjungos tvaraus finansavimo strategiją. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje, paskelbtoje 2018 m. sausio 31 d., raginama Sąjungos lygmeniu sukurti techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, kad būtų aišku, kuri veikla laikytina žaliąja arba tvaria, pradedant nuo klimato kaitos švelninimo; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. gruodžio mėn. Komisija aukšto lygio ekspertų grupei pavedė parengti visa apimančią ir išsamią Sąjungos tvaraus finansavimo strategiją. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje, paskelbtoje 2018 m. sausio 31 d., raginama Sąjungos lygmeniu sukurti techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, kad būtų aišku, kuri veikla laikytina žaliąja arba tvaria, pradedant nuo klimato kaitos švelninimo;

| (6) | savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate Komisija paskelbė savo tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuriuo pradėtas plataus užmojo ir išsamios tvaraus finansavimo strategijos įgyvendinimas. Vienas iš tame veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas darnus ir integracinis augimas. Svarbiausias ir skubiausias veiksmų plane numatytas veiksmas yra sukurti suvienodintą tvarios veiklos klasifikavimo sistemą. Veiksmų plane pripažįstama, jog tam, kad kapitalo srautai pasisuktų tvaresnės veiklos kryptimi, reikia, kad visi vienodai ir holistiškai suprastų, ką reiškia veiklos ir investicijų tvarumas aplinkos atžvilgiu. Visų pirma aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veikla, laikytina padedančia siekti aplinkos tikslų, padėtų informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Daugiau rekomendacijų dėl veiklos, kuria padedama siekti kitų darnumo tikslų, įskaitant socialinius tikslus, galėtų būti parengta vėlesniame etape; |
| --- | --- |

(6)

savo 2018 m. kovo 8 d. komunikate Komisija paskelbė savo tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuriuo pradėtas plataus užmojo ir išsamios tvaraus finansavimo strategijos įgyvendinimas. Vienas iš tame veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas darnus ir integracinis augimas. Svarbiausias ir skubiausias veiksmų plane numatytas veiksmas yra sukurti suvienodintą tvarios veiklos klasifikavimo sistemą. Veiksmų plane pripažįstama, jog tam, kad kapitalo srautai pasisuktų tvaresnės veiklos kryptimi, reikia, kad visi vienodai ir holistiškai suprastų, ką reiškia veiklos ir investicijų tvarumas aplinkos atžvilgiu. Visų pirma aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veikla, laikytina padedančia siekti aplinkos tikslų, padėtų informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Daugiau rekomendacijų dėl veiklos, kuria padedama siekti kitų darnumo tikslų, įskaitant socialinius tikslus, galėtų būti parengta vėlesniame etape;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad pasauliniai aplinkos iššūkiai yra sisteminio pobūdžio, reikalingas sisteminis ir į ateitį nukreiptas požiūris į tvarumą aplinkos atžvilgiu, kuriuo būtų atsižvelgiama į augančias neigiamas tendencijas, pavyzdžiui, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, pasaulinį išteklių pereikvojimą, maisto nepriteklių, ozono sluoksnio ardymą, vandenynų rūgštėjimą, gėlo vandens sistemos blogėjimą, ir žemėtvarkos sistemos keitimą, taip pat į naujų grėsmių, pavyzdžiui, pavojingų cheminių medžiagų ir jų bendro poveikio, atsiradimą; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad pasauliniai aplinkos iššūkiai yra sisteminio pobūdžio, reikalingas sisteminis ir į ateitį nukreiptas požiūris į tvarumą aplinkos atžvilgiu, kuriuo būtų atsižvelgiama į augančias neigiamas tendencijas, pavyzdžiui, klimato kaitą, biologinės įvairovės nykimą, pasaulinį išteklių pereikvojimą, maisto nepriteklių, ozono sluoksnio ardymą, vandenynų rūgštėjimą, gėlo vandens sistemos blogėjimą, ir žemėtvarkos sistemos keitimą, taip pat į naujų grėsmių, pavyzdžiui, pavojingų cheminių medžiagų ir jų bendro poveikio, atsiradimą;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1386/2013/ES (4) raginama, kad privatusis sektorius padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų, visų pirma taikant paskatas ir metodikas, kuriomis bendrovės būtų skatinamos apskaičiuoti savo veiklos sąnaudas, susijusias su aplinka, ir pelną, gautą naudojantis ekosisteminėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1386/2013/ES (4) raginama, kad privatusis sektorius padengtų daugiau su aplinka ir klimatu susijusių išlaidų, visų pirma taikant paskatas ir metodikas, kuriomis bendrovės būtų skatinamos apskaičiuoti savo veiklos sąnaudas, susijusias su aplinka, ir pelną, gautą naudojantis ekosisteminėmis paslaugomis;

| (9) | siekiant pasiekti DVT Sąjungoje, kapitalo srautus reikia nukreipti į tvarias investicijas. Kad būtų pasiekti tie tikslai, svarbu visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu pašalinti efektyvaus kapitalo judėjimo į tvarias investicijas kliūtis vidaus rinkoje ir neleisti atsirasti naujoms kliūtims; |
| --- | --- |

(9)

siekiant pasiekti DVT Sąjungoje, kapitalo srautus reikia nukreipti į tvarias investicijas. Kad būtų pasiekti tie tikslai, svarbu visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu pašalinti efektyvaus kapitalo judėjimo į tvarias investicijas kliūtis vidaus rinkoje ir neleisti atsirasti naujoms kliūtims;

| (10) | atsižvelgiant į iššūkio mastą ir su neveikimu ar pavėluotais veiksmais susijusias išlaidas, finansų sistema turėtų būti palaipsniui pakoreguota siekiant ekonomikai padėti veikti tvariai. Tuo tikslu reikia pradėti plačiai naudoti tvarų finansavimą ir atsižvelgti į finansinių produktų ir paslaugų poveikį darnumui; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į iššūkio mastą ir su neveikimu ar pavėluotais veiksmais susijusias išlaidas, finansų sistema turėtų būti palaipsniui pakoreguota siekiant ekonomikai padėti veikti tvariai. Tuo tikslu reikia pradėti plačiai naudoti tvarų finansavimą ir atsižvelgti į finansinių produktų ir paslaugų poveikį darnumui;

| (11) | siūlyti finansinius produktus, kuriais siekiama aplinkos atžvilgiu tvarių tikslų, – veiksmingas būdas privačiąsias investicijas nukreipti į tvarią veiklą. Reikalavimais, taikomais tiekiant rinkai finansinius produktus ar įmonių obligacijas kaip aplinkos atžvilgiu tvarias investicijas, įskaitant valstybių narių ir Sąjungos nustatytus reikalavimus siekiant finansų rinkos dalyviams ir emitentams leisti naudoti nacionalinius ženklus, siekiama didinti investuotojų pasitikėjimą ir informuotumą apie tų finansinių produktų ar įmonių obligacijų poveikį aplinkai, užtikrinti matomumą ir šalinti susirūpinimą dėl „ekomanipuliavimo“. Šio reglamento kontekste ekomanipuliavimas – veikla siekiant įgyti nesąžiningą konkurencinį pranašumą, kai finansinis produktas tiekiamas rinkai kaip aplinkai palankus produktas, nors iš tikrųjų toks produktas neatitinka pagrindinių aplinkosaugos standartų. Šiuo metu keletas valstybių narių yra įdiegusios ženklinimo sistemas. Tos esamos sistemos yra pagrįstos skirtingomis klasifikavimo sistemomis, pagal kurias klasifikuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Atsižvelgiant į politinius įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Sąjungos lygmens įsipareigojimus, tikėtina, kad vis daugiau ir daugiau valstybių narių nustatys ženklinimo sistemas arba kitus finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikytinus reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kaip aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų ar įmonių obligacijų, tiekimu rinkai. Tokiais atvejais valstybės narės remtųsi savo pačių nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis, skirtomis įvertinti, kurios investicijos laikytinos tvariomis. Jeigu tos nacionalinės ženklinimo sistemos naudotų arba reikalavimai būtų grindžiami skirtingais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, kuri ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, investuotojai nebūtų skatinami investuoti tarpvalstybiniu mastu dėl sunkumų palyginti įvairias investavimo galimybes. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai, kurie pageidauja pritraukti investicijų iš visos Sąjungos, turėtų atitikti skirtingus skirtingų valstybių narių kriterijus, kad jų veikla būtų laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu. Todėl nesant vienodų kriterijų, didėtų sąnaudos ir ekonominės veiklos vykdytojai nebūtų skatinami dalyvauti tarpvalstybinėse kapitalo rinkose tvarių investicijų tikslais; |
| --- | --- |

(11)

siūlyti finansinius produktus, kuriais siekiama aplinkos atžvilgiu tvarių tikslų, – veiksmingas būdas privačiąsias investicijas nukreipti į tvarią veiklą. Reikalavimais, taikomais tiekiant rinkai finansinius produktus ar įmonių obligacijas kaip aplinkos atžvilgiu tvarias investicijas, įskaitant valstybių narių ir Sąjungos nustatytus reikalavimus siekiant finansų rinkos dalyviams ir emitentams leisti naudoti nacionalinius ženklus, siekiama didinti investuotojų pasitikėjimą ir informuotumą apie tų finansinių produktų ar įmonių obligacijų poveikį aplinkai, užtikrinti matomumą ir šalinti susirūpinimą dėl „ekomanipuliavimo“. Šio reglamento kontekste ekomanipuliavimas – veikla siekiant įgyti nesąžiningą konkurencinį pranašumą, kai finansinis produktas tiekiamas rinkai kaip aplinkai palankus produktas, nors iš tikrųjų toks produktas neatitinka pagrindinių aplinkosaugos standartų. Šiuo metu keletas valstybių narių yra įdiegusios ženklinimo sistemas. Tos esamos sistemos yra pagrįstos skirtingomis klasifikavimo sistemomis, pagal kurias klasifikuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Atsižvelgiant į politinius įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir Sąjungos lygmens įsipareigojimus, tikėtina, kad vis daugiau ir daugiau valstybių narių nustatys ženklinimo sistemas arba kitus finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikytinus reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kaip aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų ar įmonių obligacijų, tiekimu rinkai. Tokiais atvejais valstybės narės remtųsi savo pačių nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis, skirtomis įvertinti, kurios investicijos laikytinos tvariomis. Jeigu tos nacionalinės ženklinimo sistemos naudotų arba reikalavimai būtų grindžiami skirtingais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, kuri ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, investuotojai nebūtų skatinami investuoti tarpvalstybiniu mastu dėl sunkumų palyginti įvairias investavimo galimybes. Be to, ekonominės veiklos vykdytojai, kurie pageidauja pritraukti investicijų iš visos Sąjungos, turėtų atitikti skirtingus skirtingų valstybių narių kriterijus, kad jų veikla būtų laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu. Todėl nesant vienodų kriterijų, didėtų sąnaudos ir ekonominės veiklos vykdytojai nebūtų skatinami dalyvauti tarpvalstybinėse kapitalo rinkose tvarių investicijų tikslais;

| (12) | visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys siekiant rinkti lėšas darnumo projektams ir siekiant užkirsti kelią kliūčių tokiems projektams atsiradimui ateityje. Taip suderinus kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojams būtų lengviau tarpvalstybiniu mastu rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai, nes jų ekonominę veiklą būtų galima palyginti su vienodais kriterijais siekiant ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl toks suderinimas palengvintų tarpvalstybinį investavimą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(12)

visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys siekiant rinkti lėšas darnumo projektams ir siekiant užkirsti kelią kliūčių tokiems projektams atsiradimui ateityje. Taip suderinus kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojams būtų lengviau tarpvalstybiniu mastu rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai, nes jų ekonominę veiklą būtų galima palyginti su vienodais kriterijais siekiant ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl toks suderinimas palengvintų tarpvalstybinį investavimą Sąjungoje;

| (13) | jeigu finansų rinkos dalyviai investuotojams nepateiktų jokio paaiškinimo apie tai, kaip veikla, į kurią jie investuoja, prisidedama siekiant aplinkos tikslų, arba jeigu finansų rinkos dalyviai aiškindami, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, vartotų skirtingas sąvokas, investuotojams tektų neproporcinga našta siekiant patikrinti ir palyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tokia praktika atgraso investuotojus investuoti į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus. Be to, investuotojų pasitikėjimo trūkumas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės ir rinkos iniciatyvos, kurių imamasi šalies viduje tam klausimui spręsti, skatina vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleistų, kaip ir kokia apimtimi finansiniais produktais, kurie yra tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, investuojama į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri atitinka aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus pagal šį reglamentą, ir jeigu finansų rinkos dalyviai naudotų bendrus kriterijus tokiam informacijos atskleidimui visoje Sąjungoje, tai padėtų investuotojams palyginti investavimo galimybes kitose valstybėse narėse ir paskatintų bendroves, į kurias investuojama, didinti savo verslo modelių tvarumą aplinkos atžvilgiu. Be to, investuotojai investuotų į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus visoje Sąjungoje labiau pasitikėdami, taip pagerinant vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

(13)

jeigu finansų rinkos dalyviai investuotojams nepateiktų jokio paaiškinimo apie tai, kaip veikla, į kurią jie investuoja, prisidedama siekiant aplinkos tikslų, arba jeigu finansų rinkos dalyviai aiškindami, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, vartotų skirtingas sąvokas, investuotojams tektų neproporcinga našta siekiant patikrinti ir palyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tokia praktika atgraso investuotojus investuoti į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus. Be to, investuotojų pasitikėjimo trūkumas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės ir rinkos iniciatyvos, kurių imamasi šalies viduje tam klausimui spręsti, skatina vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleistų, kaip ir kokia apimtimi finansiniais produktais, kurie yra tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, investuojama į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri atitinka aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus pagal šį reglamentą, ir jeigu finansų rinkos dalyviai naudotų bendrus kriterijus tokiam informacijos atskleidimui visoje Sąjungoje, tai padėtų investuotojams palyginti investavimo galimybes kitose valstybėse narėse ir paskatintų bendroves, į kurias investuojama, didinti savo verslo modelių tvarumą aplinkos atžvilgiu. Be to, investuotojai investuotų į aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus visoje Sąjungoje labiau pasitikėdami, taip pagerinant vidaus rinkos veikimą;

| (14) | siekiant atsižvelgti į esamas kliūtis vidaus rinkos veikimui ir neleisti tokioms kliūtims atsirasti ateityje, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės ir Sąjunga, finansų rinkos dalyviams ar emitentams nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu nustatydamos reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kurie tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos, ženklinimu, naudotų bendrą aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų sąvoką. Siekiant išvengti rinkos susiskaidymo bei nepakenti vartotojų ir investuotojų interesams dėl skirtingų aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos sampratų, nacionalinius reikalavimus, kurių finansų rinkos dalyviai ar emitentai turi laikytis siekdami finansinius produktus ar įmonių obligacijas tiekti rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus ar įmonių obligacijas, reikėtų grįsti vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais. Tokie finansų rinkos dalyviai ir emitentai apima finansų rinkos dalyvius, kurie tiekia aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus, ir ne finansų bendroves, kurios leidžia aplinkos atžvilgiu tvarias įmonių obligacijas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant atsižvelgti į esamas kliūtis vidaus rinkos veikimui ir neleisti tokioms kliūtims atsirasti ateityje, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės ir Sąjunga, finansų rinkos dalyviams ar emitentams nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu nustatydamos reikalavimus, susijusius su finansinių produktų ar įmonių obligacijų, kurie tiekiami rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos, ženklinimu, naudotų bendrą aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų sąvoką. Siekiant išvengti rinkos susiskaidymo bei nepakenti vartotojų ir investuotojų interesams dėl skirtingų aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos sampratų, nacionalinius reikalavimus, kurių finansų rinkos dalyviai ar emitentai turi laikytis siekdami finansinius produktus ar įmonių obligacijas tiekti rinkai kaip aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus ar įmonių obligacijas, reikėtų grįsti vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais. Tokie finansų rinkos dalyviai ir emitentai apima finansų rinkos dalyvius, kurie tiekia aplinkos atžvilgiu tvarius finansinius produktus, ir ne finansų bendroves, kurios leidžia aplinkos atžvilgiu tvarias įmonių obligacijas;

| (15) | nustačius aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems netaikomas šis reglamentas, gali būti paskatinti savo interneto svetainėse savanoriškai paskelbti ir atskleisti informaciją, susijusią su savo vykdoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla. Ta informacija finansų rinkos dalyviams ir kitiems atitinkamiems subjektams, veikiantiems finansų rinkose, ne tik padės lengvai nustatyti, kurie ekonominės veiklos vykdytojai vykdo aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, bet taip pat tiems ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai; |
| --- | --- |

(15)

nustačius aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems netaikomas šis reglamentas, gali būti paskatinti savo interneto svetainėse savanoriškai paskelbti ir atskleisti informaciją, susijusią su savo vykdoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla. Ta informacija finansų rinkos dalyviams ir kitiems atitinkamiems subjektams, veikiantiems finansų rinkose, ne tik padės lengvai nustatyti, kurie ekonominės veiklos vykdytojai vykdo aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, bet taip pat tiems ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai;

| (16) | aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikacija Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas plėtoti būsimą Sąjungos politiką, kuria remiamas tvarus finansavimas, įskaitant visoje Sąjungoje galiojančius aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų standartus, ir galiausiai nustatyti ženklus, kuriais visoje Sąjungoje būtų oficialiai pripažįstama atitiktis tiems standartams. Tai taip pat tai galėtų būti pagrindas kitoms ekonominėms ir reguliavimo priemonėms. Vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais pagrįsti vienodi teisiniai reikalavimai, kuriais vadovaujantis nustatomas investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis, yra būtini kaip atskaitos taškas būsimai Sąjungos teisei, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas nukreipti investavimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą; |
| --- | --- |

(16)

aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikacija Sąjungos lygmeniu turėtų sudaryti sąlygas plėtoti būsimą Sąjungos politiką, kuria remiamas tvarus finansavimas, įskaitant visoje Sąjungoje galiojančius aplinkos atžvilgiu tvarių finansinių produktų standartus, ir galiausiai nustatyti ženklus, kuriais visoje Sąjungoje būtų oficialiai pripažįstama atitiktis tiems standartams. Tai taip pat tai galėtų būti pagrindas kitoms ekonominėms ir reguliavimo priemonėms. Vienodais aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijais pagrįsti vienodi teisiniai reikalavimai, kuriais vadovaujantis nustatomas investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis, yra būtini kaip atskaitos taškas būsimai Sąjungos teisei, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas nukreipti investavimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą;

| (17) | politikos priemonėmis, pasirinktomis siekiant DVT Sąjungoje, pavyzdžiui, įsteigus Europos strateginių investicijų fondą, buvo veiksmingai prisidedama prie privačiųjų investicijų nukreipimo tvarioms investicijoms kartu su viešosiomis išlaidomis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/1017 (5) nurodyta, kad 40 % Europos strateginių investicijų fondo finansavimo, skirto infrastruktūros ir inovacijos projektams, būtų skiriama investicijoms, kuriomis siekiama klimato politikos tikslų. Bendrais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria, įskaitant jos poveikį aplinkai, galėtų būti remiamasi ateityje rengiant panašias Sąjungos iniciatyvas, kuriomis būtų telkiamos investicijos, kuriomis siekiama su klimatu susijusių arba kitų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

(17)

politikos priemonėmis, pasirinktomis siekiant DVT Sąjungoje, pavyzdžiui, įsteigus Europos strateginių investicijų fondą, buvo veiksmingai prisidedama prie privačiųjų investicijų nukreipimo tvarioms investicijoms kartu su viešosiomis išlaidomis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/1017 (5) nurodyta, kad 40 % Europos strateginių investicijų fondo finansavimo, skirto infrastruktūros ir inovacijos projektams, būtų skiriama investicijoms, kuriomis siekiama klimato politikos tikslų. Bendrais kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria, įskaitant jos poveikį aplinkai, galėtų būti remiamasi ateityje rengiant panašias Sąjungos iniciatyvas, kuriomis būtų telkiamos investicijos, kuriomis siekiama su klimatu susijusių arba kitų aplinkos tikslų;

| (18) | siekiant nepakenkti investuotojų interesams, fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, kurie tiekia rinkai finansinius produktus, turėtų atskleisti informaciją, kaip ir kokia apimtimi jie taiko aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus investicijų tvarumui aplinkos atžvilgiu nustatyti. Atskleidžiama informacija investuotojams turėtų sudaryti sąlygas suprasti, kokią procentinę dalį visų su finansiniu produktu susijusių investicijų sudaro su tuo finansiniu produktu susijusios investicijos, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, taip investuotojams sudarant sąlygas suprasti, koks yra investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis. Kai su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, atskleistinoje informacijoje turėtų būti nurodytas aplinkos tikslas ar tikslai, prie kurių siekimo prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, taip pat nurodyta, kaip ir kokia apimtimi su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, ir ji turėtų apimti duomenis apie sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis. Komisija turėtų nurodyti informaciją, kuri turi būti atskleista tuo atžvilgiu. Ta informacija turėtų padėti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms lengvai patikrinti, kaip laikomasi tos informacijos atskleidimo pareigos, ir užtikrinti tokio laikymosi vykdymą pagal taikytiną nacionalinę teisę. Kai finansų rinkos dalyviai neatsižvelgia į aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų kriterijus, jie tuo tikslu turėtų pateikti pareiškimą. Siekiant neleisti apeiti informacijos atskleidimo pareigos, ta pareiga turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai finansiniai produktai yra teikiami rinkai kaip finansiniai produktai, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, įskaitant finansinius produktus, kurių tikslas yra aplinkos apsauga plačiąja prasme; |
| --- | --- |

(18)

siekiant nepakenkti investuotojų interesams, fondų valdytojai ir instituciniai investuotojai, kurie tiekia rinkai finansinius produktus, turėtų atskleisti informaciją, kaip ir kokia apimtimi jie taiko aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus investicijų tvarumui aplinkos atžvilgiu nustatyti. Atskleidžiama informacija investuotojams turėtų sudaryti sąlygas suprasti, kokią procentinę dalį visų su finansiniu produktu susijusių investicijų sudaro su tuo finansiniu produktu susijusios investicijos, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, taip investuotojams sudarant sąlygas suprasti, koks yra investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis. Kai su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, atskleistinoje informacijoje turėtų būti nurodytas aplinkos tikslas ar tikslai, prie kurių siekimo prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, taip pat nurodyta, kaip ir kokia apimtimi su finansiniu produktu susijusiomis investicijomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, ir ji turėtų apimti duomenis apie sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis. Komisija turėtų nurodyti informaciją, kuri turi būti atskleista tuo atžvilgiu. Ta informacija turėtų padėti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms lengvai patikrinti, kaip laikomasi tos informacijos atskleidimo pareigos, ir užtikrinti tokio laikymosi vykdymą pagal taikytiną nacionalinę teisę. Kai finansų rinkos dalyviai neatsižvelgia į aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų kriterijus, jie tuo tikslu turėtų pateikti pareiškimą. Siekiant neleisti apeiti informacijos atskleidimo pareigos, ta pareiga turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai finansiniai produktai yra teikiami rinkai kaip finansiniai produktai, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, įskaitant finansinius produktus, kurių tikslas yra aplinkos apsauga plačiąja prasme;

| (19) | šiame reglamente nustatytos informacijos atskleidimo pareigos papildo Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/2088 (6) nustatytas su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo taisykles. Tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir kad finansų rinkos dalyviai galutiniams investuotojams pateiktų objektyvų pagrindą siekiant palyginti, kokia investicijų dalimi finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, šiuo reglamentu papildomos taisyklės dėl skaidrumo prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose, nustatytos Reglamente (ES) 2019/2088. Reglamente (ES) 2019/2088 pateikiama tvarių investicijų apibrėžtis apima investicijas į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kurios, be kita ko, turėtų apimti investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kaip tai suprantama šiame reglamente. Be to, Reglamente (ES) 2019/2088 investicijos laikytinos aplinkos atžvilgiu tvariomis investicijomis tik tuomet, kai investicijos nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš aplinkos ar socialinių tikslų, kaip išdėstyta tame reglamente; |
| --- | --- |

(19)

šiame reglamente nustatytos informacijos atskleidimo pareigos papildo Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/2088 (6) nustatytas su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo taisykles. Tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir kad finansų rinkos dalyviai galutiniams investuotojams pateiktų objektyvų pagrindą siekiant palyginti, kokia investicijų dalimi finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, šiuo reglamentu papildomos taisyklės dėl skaidrumo prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose, nustatytos Reglamente (ES) 2019/2088. Reglamente (ES) 2019/2088 pateikiama tvarių investicijų apibrėžtis apima investicijas į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kurios, be kita ko, turėtų apimti investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kaip tai suprantama šiame reglamente. Be to, Reglamente (ES) 2019/2088 investicijos laikytinos aplinkos atžvilgiu tvariomis investicijomis tik tuomet, kai investicijos nedaro reikšmingos žalos nė vienam iš aplinkos ar socialinių tikslų, kaip išdėstyta tame reglamente;

| (20) | siekiant užtikrinti su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje patikimumą, nuoseklumą ir palyginamumą, atskleidžiant informaciją pagal šį reglamentą turėtų būti naudojamasi esamais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma, kaip Europos Parlamentas siūlė savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvaraus finansavimo (7). Tomis aplinkybėmis techninės analizės kriterijai turėtų būti grindžiami Reglamente (ES) 2019/2088 nurodytais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje patikimumą, nuoseklumą ir palyginamumą, atskleidžiant informaciją pagal šį reglamentą turėtų būti naudojamasi esamais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma, kaip Europos Parlamentas siūlė savo 2018 m. gegužės 29 d. rezoliucijoje dėl tvaraus finansavimo (7). Tomis aplinkybėmis techninės analizės kriterijai turėtų būti grindžiami Reglamente (ES) 2019/2088 nurodytais tvarumo rodikliais tiek, kiek įmanoma;

| (21) | kalbant apie ekonominę veiklą, vykdomą įmonių, kurios neprivalo atskleisti informacijos pagal šį reglamentą, galėtų būti išimtinių atvejų, kai finansų rinkos dalyviai negali pagrįstai gauti atitinkamos informacijos, kad patikimai nustatytų, ar suderinimas su techninės analizės kriterijais, nustatytais pagal šį reglamentą, yra užtikrintas. Tokiais išimtiniais atvejais ir tik dėl tos ekonominės veiklos, apie kurią negalima laiku gauti išsamios ir patikimos informacijos, finansų rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama atlikti papildomus vertinimus ir skaičiavimus vadovaujantis iš kitų šaltinių gauta informacija. Tokie vertinimai ir skaičiavimai turėtų pakeisti tik ribotą pageidaujamų duomenų elementų konkrečių dalių kiekį ir remiantis jais turėtų būti daromos apdairios išvados. Siekiant užtikrinti, kad investuotojams būtų atskleidžiama aiški ir neklaidinanti informacija, finansų rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti savo išvadų pagrindą, taip pat priežastis, kodėl informacijos atskleidimo galutiniams investuotojams tikslais turėjo būti atlikti tokie papildomi vertinimai ir skaičiavimai; |
| --- | --- |

(21)

kalbant apie ekonominę veiklą, vykdomą įmonių, kurios neprivalo atskleisti informacijos pagal šį reglamentą, galėtų būti išimtinių atvejų, kai finansų rinkos dalyviai negali pagrįstai gauti atitinkamos informacijos, kad patikimai nustatytų, ar suderinimas su techninės analizės kriterijais, nustatytais pagal šį reglamentą, yra užtikrintas. Tokiais išimtiniais atvejais ir tik dėl tos ekonominės veiklos, apie kurią negalima laiku gauti išsamios ir patikimos informacijos, finansų rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama atlikti papildomus vertinimus ir skaičiavimus vadovaujantis iš kitų šaltinių gauta informacija. Tokie vertinimai ir skaičiavimai turėtų pakeisti tik ribotą pageidaujamų duomenų elementų konkrečių dalių kiekį ir remiantis jais turėtų būti daromos apdairios išvados. Siekiant užtikrinti, kad investuotojams būtų atskleidžiama aiški ir neklaidinanti informacija, finansų rinkos dalyviai turėtų aiškiai paaiškinti savo išvadų pagrindą, taip pat priežastis, kodėl informacijos atskleidimo galutiniams investuotojams tikslais turėjo būti atlikti tokie papildomi vertinimai ir skaičiavimai;

| (22) | savo 2019 m. birželio 20 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“, Komisija rekomenduoja, kad tam tikros didelės bendrovės teiktų informaciją apie tam tikrus su klimatu susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (toliau – PVRR), kurie grindžiami šiuo reglamentu nustatyta sistema. Visų pirma, informacija apie tokių didelių ne finansų bendrovių apyvartos, kapitalo išlaidų (CapEx) ar veiklos išlaidų (OpEx), kurios yra susijusios su aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla, dalį, taip pat apie PVRR, kurie skirti didelėms finansų bendrovėms, yra naudinga investuotojams, besidomintiems bendrovėmis, kurių produktais ir paslaugomis svariai prisidedama siekiant bet kurio šiame reglamente nustatyto aplinkos tikslo. Todėl tikslinga nustatyti reikalavimą, kad tokios didelės finansų bendrovės kasmet skelbtų tokius PVRR, ir detaliau apibrėžti tokį reikalavimą deleguotuosiuose aktuose, visų pirma kiek tai susiję su didelėmis finansų bendrovėmis. Nors, išplėtus tokio reikalavimo taikymą mažesnėms bendrovėms, kiltų neproporcinga našta, mažesnės bendrovės gali savanoriškai nuspręsti paskelbti tokią informaciją; |
| --- | --- |

(22)

savo 2019 m. birželio 20 d. komunikate „Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo“, Komisija rekomenduoja, kad tam tikros didelės bendrovės teiktų informaciją apie tam tikrus su klimatu susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (toliau – PVRR), kurie grindžiami šiuo reglamentu nustatyta sistema. Visų pirma, informacija apie tokių didelių ne finansų bendrovių apyvartos, kapitalo išlaidų (CapEx) ar veiklos išlaidų (OpEx), kurios yra susijusios su aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla, dalį, taip pat apie PVRR, kurie skirti didelėms finansų bendrovėms, yra naudinga investuotojams, besidomintiems bendrovėmis, kurių produktais ir paslaugomis svariai prisidedama siekiant bet kurio šiame reglamente nustatyto aplinkos tikslo. Todėl tikslinga nustatyti reikalavimą, kad tokios didelės finansų bendrovės kasmet skelbtų tokius PVRR, ir detaliau apibrėžti tokį reikalavimą deleguotuosiuose aktuose, visų pirma kiek tai susiję su didelėmis finansų bendrovėmis. Nors, išplėtus tokio reikalavimo taikymą mažesnėms bendrovėms, kiltų neproporcinga našta, mažesnės bendrovės gali savanoriškai nuspręsti paskelbti tokią informaciją;

| (23) | kad būtų galima nustatyti atitinkamos ekonominės veiklos tvarumą aplinkos atžvilgiu, turėtų būti nustatytas išsamus aplinkos tikslų sąrašas. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti šeši aplinkos tikslai: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas; |
| --- | --- |

(23)

kad būtų galima nustatyti atitinkamos ekonominės veiklos tvarumą aplinkos atžvilgiu, turėtų būti nustatytas išsamus aplinkos tikslų sąrašas. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyti šeši aplinkos tikslai: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas;

| (24) | ekonomine veikla, kuria siekiama klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stabilizavimo vengiant jų išmetimo ar mažinant išmetamą jų kiekį arba didinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą. Ekonominė veikla turėtų atitikti ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (8); |
| --- | --- |

(24)

ekonomine veikla, kuria siekiama klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stabilizavimo vengiant jų išmetimo ar mažinant išmetamą jų kiekį arba didinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbavimą. Ekonominė veikla turėtų atitikti ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB (8);

| (25) | ekonomine veikla, kuria siekiama prisitaikymo prie klimato kaitos aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama mažinant dabartinio ar ateityje tikėtino klimato neigiamą poveikį arba tokio neigiamo poveikio pačiai tai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui riziką, arba užkertant kelią tokiam poveikiui ar rizikai. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise ir 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa; |
| --- | --- |

(25)

ekonomine veikla, kuria siekiama prisitaikymo prie klimato kaitos aplinkos tikslo, turėtų būti svariai prisidedama mažinant dabartinio ar ateityje tikėtino klimato neigiamą poveikį arba tokio neigiamo poveikio pačiai tai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui riziką, arba užkertant kelią tokiam poveikiui ar rizikai. Tas aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise ir 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa;

| (26) | su tausiu vandens ir jūrų išteklių naudojimu ir apsauga susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB (10), 2006/7/EB (11), 2006/118/EB (12), 2008/56/EB (13) ir 2008/105/EB (14), Tarybos direktyvas 91/271/EEB (15), 91/676/EEB (16) ir 98/83/EB (17) bei Komisijos sprendimą (ES) 2017/848 (18) ir Komisijos komunikatus: 2007 m. liepos 18 d. komunikatą „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“, 2012 m. lapkričio 14 d. komunikatą „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“, ir 2019 m. kovo 11 d. komunikatą „Europos Sąjungos strateginis požiūris į vaistus aplinkoje“; |
| --- | --- |

(26)

su tausiu vandens ir jūrų išteklių naudojimu ir apsauga susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB (10), 2006/7/EB (11), 2006/118/EB (12), 2008/56/EB (13) ir 2008/105/EB (14), Tarybos direktyvas 91/271/EEB (15), 91/676/EEB (16) ir 98/83/EB (17) bei Komisijos sprendimą (ES) 2017/848 (18) ir Komisijos komunikatus: 2007 m. liepos 18 d. komunikatą „Vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimas“, 2012 m. lapkričio 14 d. komunikatą „Europos vandens išteklių išsaugojimo metmenys“, ir 2019 m. kovo 11 d. komunikatą „Europos Sąjungos strateginis požiūris į vaistus aplinkoje“;

| (27) | su perėjimu prie žiedinės ekonomikos susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise žiedinės ekonomikos, atliekų ir cheminių medžiagų srityje, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1013/2006 (19), (EB) Nr. 1907/2006 (20) ir (ES) 2019/1021 (21) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/62/EB (22), 2000/53/EB (23), 2006/66/EB (24), 2008/98/EB (25), 2010/75/ES (26), 2011/65/ES (27), 2012/19/ES (28), (ES) 2019/883 (29) ir (ES) 2019/904 (30), Tarybos direktyvą 1999/31/EB (31), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014 (32), Komisijos sprendimus 2000/532/EB (33) ir 2014/955/ES (34) bei Komisijos komunikatus: 2015 m. gruodžio 2 d. komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ ir 2018 m. sausio 16 d. komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“; |
| --- | --- |

(27)

su perėjimu prie žiedinės ekonomikos susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise žiedinės ekonomikos, atliekų ir cheminių medžiagų srityje, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1013/2006 (19), (EB) Nr. 1907/2006 (20) ir (ES) 2019/1021 (21) bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/62/EB (22), 2000/53/EB (23), 2006/66/EB (24), 2008/98/EB (25), 2010/75/ES (26), 2011/65/ES (27), 2012/19/ES (28), (ES) 2019/883 (29) ir (ES) 2019/904 (30), Tarybos direktyvą 1999/31/EB (31), Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014 (32), Komisijos sprendimus 2000/532/EB (33) ir 2014/955/ES (34) bei Komisijos komunikatus: 2015 m. gruodžio 2 d. komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ ir 2018 m. sausio 16 d. komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“;

| (28) | ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo keliais būdais. Pavyzdžiui, ja galima didinti produktų patvarumą, galimybę juos pataisyti, atnaujinti ir pakartotinai naudoti arba, pasitelkiant projektavimą ir pasirenkant medžiagas, galima mažinti išteklių naudojimą sudarant palankesnes sąlygas vykdyti paskirties keitimą, išmontavimo ir išardymo darbus pastatų ir statybos sektoriuje, visų pirma siekiant sumažinti statybinių medžiagų naudojimą ir skatinti statybinių medžiagų pakartotinį naudojimą. Ja taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo plėtojant verslo modelius, pagal kuriuos produktas teikiamas kaip paslauga, ir žiedines vertės grandines, siekiant kaip įmanoma ilgiau išlaikyti produktų, sudedamųjų dalių ir medžiagų didžiausią naudingumą ir vertę. Pavojingų cheminių medžiagų kiekio mažinimas medžiagose ir produktuose viso gyvavimo ciklo metu, be kita ko, pakeičiant jas saugesnėmis alternatyvomis, mažų mažiausiai turėtų atitikti Sąjungos teisę. Ekonomine veikla taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo mažinant maisto atliekas maisto perdirbimo, gamybos ar platinimo srityse; |
| --- | --- |

(28)

ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo keliais būdais. Pavyzdžiui, ja galima didinti produktų patvarumą, galimybę juos pataisyti, atnaujinti ir pakartotinai naudoti arba, pasitelkiant projektavimą ir pasirenkant medžiagas, galima mažinti išteklių naudojimą sudarant palankesnes sąlygas vykdyti paskirties keitimą, išmontavimo ir išardymo darbus pastatų ir statybos sektoriuje, visų pirma siekiant sumažinti statybinių medžiagų naudojimą ir skatinti statybinių medžiagų pakartotinį naudojimą. Ja taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo plėtojant verslo modelius, pagal kuriuos produktas teikiamas kaip paslauga, ir žiedines vertės grandines, siekiant kaip įmanoma ilgiau išlaikyti produktų, sudedamųjų dalių ir medžiagų didžiausią naudingumą ir vertę. Pavojingų cheminių medžiagų kiekio mažinimas medžiagose ir produktuose viso gyvavimo ciklo metu, be kita ko, pakeičiant jas saugesnėmis alternatyvomis, mažų mažiausiai turėtų atitikti Sąjungos teisę. Ekonomine veikla taip pat galima svariai prisidėti siekiant perėjimo prie žiedinės ekonomikos aplinkos tikslo mažinant maisto atliekas maisto perdirbimo, gamybos ar platinimo srityse;

| (29) | su taršos prevencija ir kontrole susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2004/35/EB (35), 2004/107/EB (36), 2006/118/EB, 2008/50/EB (37), 2008/105/EB, 2010/75/ES, (ES) 2016/802 (38) ir (ES) 2016/2284 (39); |
| --- | --- |

(29)

su taršos prevencija ir kontrole susijęs aplinkos tikslas turėtų būti aiškinamas vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/60/EB, 2004/35/EB (35), 2004/107/EB (36), 2006/118/EB, 2008/50/EB (37), 2008/105/EB, 2010/75/ES, (ES) 2016/802 (38) ir (ES) 2016/2284 (39);

| (30) | su biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimu susiję aplinkos tikslai turėtų būti aiškinami vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 (40), (ES) Nr. 511/2014 (41) ir (ES) Nr. 1143/2014 (42), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (43), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 (44), Tarybos direktyvas 91/676/EEB ir 92/43/EEB (45) bei Komisijos komunikatus: 2003 m. gegužės 21 d. komunikatą „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT)“, 2011 m. gegužės 3 d. komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“, 2013 m. gegužės 6 d. komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, 2016 m. vasario 26 d. komunikatą „ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas“ ir 2019 m. liepos 23 d. komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“; |
| --- | --- |

(30)

su biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimu susiję aplinkos tikslai turėtų būti aiškinami vadovaujantis atitinkama Sąjungos teise, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 (40), (ES) Nr. 511/2014 (41) ir (ES) Nr. 1143/2014 (42), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (43), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 338/97 (44), Tarybos direktyvas 91/676/EEB ir 92/43/EEB (45) bei Komisijos komunikatus: 2003 m. gegužės 21 d. komunikatą „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT)“, 2011 m. gegužės 3 d. komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“, 2013 m. gegužės 6 d. komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, 2016 m. vasario 26 d. komunikatą „ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas“ ir 2019 m. liepos 23 d. komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“;

| (31) | ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo aplinkos tikslo keliais būdais, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant biologinę įvairovę ir ekosistemas ir tokiu būdu gerinant ekosistemines paslaugas. Tokios paslaugos yra suskirstytos į keturias kategorijas, t. y. aprūpinimo paslaugas, pavyzdžiui, aprūpinimą maistu ir vandeniu; reguliavimo paslaugas, pavyzdžiui, klimato ir ligų kontrolę; paramos paslaugas, pavyzdžiui, maisto medžiagų ciklus ir deguonies gamybą; bei kultūrines paslaugas, pavyzdžiui, dvasinę ir rekreacinę naudą; |
| --- | --- |

(31)

ekonomine veikla gali būti svariai prisidedama siekiant biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo aplinkos tikslo keliais būdais, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant biologinę įvairovę ir ekosistemas ir tokiu būdu gerinant ekosistemines paslaugas. Tokios paslaugos yra suskirstytos į keturias kategorijas, t. y. aprūpinimo paslaugas, pavyzdžiui, aprūpinimą maistu ir vandeniu; reguliavimo paslaugas, pavyzdžiui, klimato ir ligų kontrolę; paramos paslaugas, pavyzdžiui, maisto medžiagų ciklus ir deguonies gamybą; bei kultūrines paslaugas, pavyzdžiui, dvasinę ir rekreacinę naudą;

| (32) | šiame reglamente terminas „tvari miškotvarka“ turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo ar prevencijos, atsižvelgiant į miškų ir miško žemės valdymą ir naudojimą tokiu būdu ir mastu, kad būtų palaikoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, gebėjimas atsikurti, gyvybingumas ir jų pajėgumas dabar ir ateityje atlikti svarbias ekologines, ekonomines ir socialines funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir kad nebūtų daroma žala kitoms ekosistemoms, kaip nustatyta 1993 m. birželio 16–17 d. Helsinkyje vykusios antrosios Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliucijoje H1 „Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“, taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 ir (ES) 2018/841 (46), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (47) bei 2013 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“; |
| --- | --- |

(32)

šiame reglamente terminas „tvari miškotvarka“ turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo ar prevencijos, atsižvelgiant į miškų ir miško žemės valdymą ir naudojimą tokiu būdu ir mastu, kad būtų palaikoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, gebėjimas atsikurti, gyvybingumas ir jų pajėgumas dabar ir ateityje atlikti svarbias ekologines, ekonomines ir socialines funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis ir kad nebūtų daroma žala kitoms ekosistemoms, kaip nustatyta 1993 m. birželio 16–17 d. Helsinkyje vykusios antrosios Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliucijoje H1 „Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“, taip pat atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. 995/2010 ir (ES) 2018/841 (46), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (47) bei 2013 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“;

| (33) | šio reglamento tikslais terminas „energijos vartojimo efektyvumas“ vartojamas plačiąja prasme ir turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369 (48) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2012/27/ES (49) ir (ES) 2018/844 (50), taip pat į įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (51); |
| --- | --- |

(33)

šio reglamento tikslais terminas „energijos vartojimo efektyvumas“ vartojamas plačiąja prasme ir turėtų būti suprantamas atsižvelgiant į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1369 (48) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2012/27/ES (49) ir (ES) 2018/844 (50), taip pat į įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/125/EB (51);

| (34) | kiekvienam aplinkos tikslui turėtų būti nustatyti vienodi kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonomine veikla svariai prisidedama prie to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų elementų turėtų būti susijęs su siekiu vengti reikšmingos žalos bet kuriam iš aplinkos tikslų, nustatytų šiame reglamente. To reikia siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis tais atvejais, kai ekonomine veikla, kuriai tos investicijos teikia naudą, aplinkai daroma žala viršija jos prisidėjimą prie aplinkos tikslo. Tokiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į ta ekonomine veikla tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, visų pirma atsižvelgiant į jų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą, ne tik į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

(34)

kiekvienam aplinkos tikslui turėtų būti nustatyti vienodi kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonomine veikla svariai prisidedama prie to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų elementų turėtų būti susijęs su siekiu vengti reikšmingos žalos bet kuriam iš aplinkos tikslų, nustatytų šiame reglamente. To reikia siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis tais atvejais, kai ekonomine veikla, kuriai tos investicijos teikia naudą, aplinkai daroma žala viršija jos prisidėjimą prie aplinkos tikslo. Tokiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į ta ekonomine veikla tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, visų pirma atsižvelgiant į jų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą, ne tik į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai;

| (35) | primenant bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasiryžimą laikytis principų, įtvirtintų Europos socialinių teisių ramstyje, siekiant remti tvarų ir integracinį augimą bei pripažįstant tarptautinių būtiniausių žmogaus ir darbuotojų teisių ir standartų svarbą, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis turėtų būti sąlyga, kad ekonominė veikla būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Dėl tos priežasties ekonominė veikla turėtų būti laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, tik jeigu ji vykdoma laikantis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją. TDO pagrindinėse konvencijose apibrėžiamos žmogaus ir darbuotojų teisės, kurias turėtų gerbti įmonės. Keli iš tų tarptautinių standartų yra įtvirtinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma, vergijos bei priverstinio darbo draudimas ir nediskriminavimo principas. Tomis būtiniausiomis apsaugos priemonėmis nedaromas poveikis Sąjungos teisėje nustatytų griežtesnių reikalavimų, susijusių su aplinka, sveikata, sauga ir socialiniu tvarumu, taikymui. Įgyvendindamos tas būtiniausias apsaugos priemones įmonės turėtų laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamente (ES) 2019/2088, ir atsižvelgti į techninius reguliavimo standartus, priimtus pagal tą reglamentą, kuriais išsamiau patikslinamas tas principas; |
| --- | --- |

(35)

primenant bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasiryžimą laikytis principų, įtvirtintų Europos socialinių teisių ramstyje, siekiant remti tvarų ir integracinį augimą bei pripažįstant tarptautinių būtiniausių žmogaus ir darbuotojų teisių ir standartų svarbą, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis turėtų būti sąlyga, kad ekonominė veikla būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu. Dėl tos priežasties ekonominė veikla turėtų būti laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, tik jeigu ji vykdoma laikantis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją. TDO pagrindinėse konvencijose apibrėžiamos žmogaus ir darbuotojų teisės, kurias turėtų gerbti įmonės. Keli iš tų tarptautinių standartų yra įtvirtinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma, vergijos bei priverstinio darbo draudimas ir nediskriminavimo principas. Tomis būtiniausiomis apsaugos priemonėmis nedaromas poveikis Sąjungos teisėje nustatytų griežtesnių reikalavimų, susijusių su aplinka, sveikata, sauga ir socialiniu tvarumu, taikymui. Įgyvendindamos tas būtiniausias apsaugos priemones įmonės turėtų laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamente (ES) 2019/2088, ir atsižvelgti į techninius reguliavimo standartus, priimtus pagal tą reglamentą, kuriais išsamiau patikslinamas tas principas;

| (36) | siekiant užtikrinti nuoseklumą tarp šio reglamento ir Reglamento (ES) 2019/2088, šiuo reglamentu turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2019/2088, įgaliojant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010 (52), (ES) Nr. 1094/2010 (53) ir (ES) Nr. 1095/2010 (54) įsteigtas Europos priežiūros institucijas (toliau kartu – EPI) bendrai parengti techninius reguliavimo standartus, kuriais išsamiau patikslinamas informacijos, susijusios su principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinys ir pateikimas. Tie techniniai reguliavimo standartai turėtų derėti su tvarumo rodiklių dėl neigiamo poveikio turiniu, metodika ir pateikimu, kaip nurodyta Reglamente (ES) 2019/2088. Jie taip pat turėtų derėti su principais, įtvirtintais Europos socialinių teisių ramstyje, EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įskaitant TDO Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti nuoseklumą tarp šio reglamento ir Reglamento (ES) 2019/2088, šiuo reglamentu turėtų būti iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2019/2088, įgaliojant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010 (52), (ES) Nr. 1094/2010 (53) ir (ES) Nr. 1095/2010 (54) įsteigtas Europos priežiūros institucijas (toliau kartu – EPI) bendrai parengti techninius reguliavimo standartus, kuriais išsamiau patikslinamas informacijos, susijusios su principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinys ir pateikimas. Tie techniniai reguliavimo standartai turėtų derėti su tvarumo rodiklių dėl neigiamo poveikio turiniu, metodika ir pateikimu, kaip nurodyta Reglamente (ES) 2019/2088. Jie taip pat turėtų derėti su principais, įtvirtintais Europos socialinių teisių ramstyje, EBPO rekomendacijomis daugiašalėms įmonėms, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įskaitant TDO Deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, aštuonias TDO pagrindines konvencijas ir Tarptautinę žmogaus teisių chartiją;

| (37) | Reglamentas (ES) 2019/2088 turėtų būti dar iš dalies pakeistas, įgaliojant EPI Jungtiniame komitete parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų papildytos taisyklės dėl aplinkos savybių skatinimo skaidrumo ir aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje skaidrumo; |
| --- | --- |

(37)

Reglamentas (ES) 2019/2088 turėtų būti dar iš dalies pakeistas, įgaliojant EPI Jungtiniame komitete parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų papildytos taisyklės dėl aplinkos savybių skatinimo skaidrumo ir aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje skaidrumo;

| (38) | atsižvelgiant į tai, kad siekiant įvertinti ekonominės veiklos poveikį aplinkai reikia konkrečios techninės informacijos, ir į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, kriterijai, skirti aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, turėtų būti reguliariai pritaikomi, kad tokie pokyčiai būtų atspindėti. Kad kriterijai būtų aktualūs, grindžiami moksliniais įrodymais ir ekspertų bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų žiniomis, svaraus prisidėjimo ir reikšmingos žalos vengimo sąlygos skirtingai ekonominei veiklai turėtų būti apibrėžtos išsamiau ir jas reikėtų reguliariai atnaujinti. Tuo tikslu Komisija, remdamasi įvairių suinteresuotųjų subjektų platformos tvaraus finansavimo klausimais techninėmis žiniomis, turėtų nustatyti išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, taikomus skirtingai ekonominei veiklai; |
| --- | --- |

(38)

atsižvelgiant į tai, kad siekiant įvertinti ekonominės veiklos poveikį aplinkai reikia konkrečios techninės informacijos, ir į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, kriterijai, skirti aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, turėtų būti reguliariai pritaikomi, kad tokie pokyčiai būtų atspindėti. Kad kriterijai būtų aktualūs, grindžiami moksliniais įrodymais ir ekspertų bei atitinkamų suinteresuotųjų subjektų žiniomis, svaraus prisidėjimo ir reikšmingos žalos vengimo sąlygos skirtingai ekonominei veiklai turėtų būti apibrėžtos išsamiau ir jas reikėtų reguliariai atnaujinti. Tuo tikslu Komisija, remdamasi įvairių suinteresuotųjų subjektų platformos tvaraus finansavimo klausimais techninėmis žiniomis, turėtų nustatyti išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, taikomus skirtingai ekonominei veiklai;

| (39) | tam tikra ekonominė veikla daro neigiamą poveikį aplinkai, o tokio neigiamo poveikio mažinimu galima svariai prisidėti prie vieno ar daugiau aplinkos tikslų. Tai ekonominei veiklai tikslinga nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais reikalaujama svariai padidinti aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su, inter alia, pramonės vidurkiu, bet kartu finansuojamos ekonominės veiklos ekonominio naudingumo laikotarpiu vengiama aplinkai žalingo susaistymo poveikio, įskaitant susaistymo poveikį, pasižymintį taršos anglies dioksidu intensyvumu. Tais kriterijais taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikį konkrečios ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

(39)

tam tikra ekonominė veikla daro neigiamą poveikį aplinkai, o tokio neigiamo poveikio mažinimu galima svariai prisidėti prie vieno ar daugiau aplinkos tikslų. Tai ekonominei veiklai tikslinga nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais reikalaujama svariai padidinti aplinkosauginį veiksmingumą, palyginti su, inter alia, pramonės vidurkiu, bet kartu finansuojamos ekonominės veiklos ekonominio naudingumo laikotarpiu vengiama aplinkai žalingo susaistymo poveikio, įskaitant susaistymo poveikį, pasižymintį taršos anglies dioksidu intensyvumu. Tais kriterijais taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ilgalaikį konkrečios ekonominės veiklos poveikį;

| (40) | ekonominė veikla neturėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jeigu aplinkai ja daroma daugiau žalos, nei teikiama naudos. Techninės analizės kriterijais turėtų būti nustatyti būtiniausi reikalavimai, reikalingi siekiant išvengti reikšmingos žalos kitiems tikslams, be kita ko, plėtojant būtiniausius reikalavimus, nustatytus pagal Sąjungos teisę. Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tie kriterijai būtų grindžiami turimais moksliniais įrodymais, būtų rengiami atsižvelgiant į gyvavimo ciklo aspektus, įskaitant esamus gyvavimo ciklo vertinimus, ir būtų reguliariai atnaujinami. Kai moksliniu vertinimu nepavyksta pakankamai tiksliai nustatyti rizikos, pagal SESV 191 straipsnį turėtų būti taikomas atsargumo principas; |
| --- | --- |

(40)

ekonominė veikla neturėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jeigu aplinkai ja daroma daugiau žalos, nei teikiama naudos. Techninės analizės kriterijais turėtų būti nustatyti būtiniausi reikalavimai, reikalingi siekiant išvengti reikšmingos žalos kitiems tikslams, be kita ko, plėtojant būtiniausius reikalavimus, nustatytus pagal Sąjungos teisę. Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, Komisija turėtų užtikrinti, kad tie kriterijai būtų grindžiami turimais moksliniais įrodymais, būtų rengiami atsižvelgiant į gyvavimo ciklo aspektus, įskaitant esamus gyvavimo ciklo vertinimus, ir būtų reguliariai atnaujinami. Kai moksliniu vertinimu nepavyksta pakankamai tiksliai nustatyti rizikos, pagal SESV 191 straipsnį turėtų būti taikomas atsargumo principas;

| (41) | apibrėždama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, skirtus klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslui, Komisija turėtų atsižvelgti į vykstantį ir būtiną perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos procesą pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį ir teikti jam paskatas. Be neutralaus poveikio klimatui energijos naudojimo ir didesnių investicijų į jau mažo anglies dioksido kiekio ekonominę veiklą ir sektorius, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį perėjimo procesui vykdyti reikia svariai sumažinti vykdant kitą ekonominę veiklą ir kituose sektoriuose, kuriuose nėra technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos. Ta perėjimo ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, jeigu vykdant ją išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra gerokai mažesnis nei sektoriaus ar pramonės vidurkis, ja netrukdoma plėtoti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų ir ja nesukuriamas turto susaistymas, nesuderinamas su poveikio klimatui neutralumo tikslu, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. Tokiai perėjimo ekonominei veiklai taikomais techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad ta perėjimo veikla būtų laikomasi patikimos perėjimo prie klimato neutralumo trajektorijos, ir jie turėtų būti reguliariai atitinkamai koreguojami; |
| --- | --- |

(41)

apibrėždama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus, skirtus klimato kaitos švelninimo aplinkos tikslui, Komisija turėtų atsižvelgti į vykstantį ir būtiną perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos procesą pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį ir teikti jam paskatas. Be neutralaus poveikio klimatui energijos naudojimo ir didesnių investicijų į jau mažo anglies dioksido kiekio ekonominę veiklą ir sektorius, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį perėjimo procesui vykdyti reikia svariai sumažinti vykdant kitą ekonominę veiklą ir kituose sektoriuose, kuriuose nėra technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos. Ta perėjimo ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, jeigu vykdant ją išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra gerokai mažesnis nei sektoriaus ar pramonės vidurkis, ja netrukdoma plėtoti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų ir ja nesukuriamas turto susaistymas, nesuderinamas su poveikio klimatui neutralumo tikslu, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. Tokiai perėjimo ekonominei veiklai taikomais techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad ta perėjimo veikla būtų laikomasi patikimos perėjimo prie klimato neutralumo trajektorijos, ir jie turėtų būti reguliariai atitinkamai koreguojami;

| (42) | ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų, jeigu ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti prie vieno ar daugiau tų tikslų. Tokia sąlygas sudarančia veikla neturėtų būti sukuriamas turto susaistymas, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir ja, remiantis gyvavimo ciklo aspektais, turėtų būti daromas svarus teigiamas poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

(42)

ekonominė veikla turėtų būti laikoma svariai prisidedančia prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų, jeigu ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti prie vieno ar daugiau tų tikslų. Tokia sąlygas sudarančia veikla neturėtų būti sukuriamas turto susaistymas, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir ja, remiantis gyvavimo ciklo aspektais, turėtų būti daromas svarus teigiamas poveikis aplinkai;

| (43) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1221/2009 (55) ir (EB) Nr. 66/2010 (56), taip pat Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (57) ir 2018 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Viešieji pirkimai geresnei aplinkai užtikrinti“. Siekiant išvengti nereikalingo nenuoseklumo su kitais tikslais jau taikomu ekonominės veiklos klasifikavimu, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į statistinį klasifikatorių, susijusį su aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriumi, būtent į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 538/2014 (58) aplinkos apsaugos veiklos klasifikatorių (CEPA) ir išteklių valdymo veiklos klasifikatorių (CReMA). Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į esamus aplinkosauginius rodiklius ir ataskaitų teikimo sistemas, kuriuos, be kita ko, yra parengusi Komisija ir Europos aplinkos agentūra, bei į esamus tarptautinius standartus, tokius kaip standartai, kuriuos, be kita ko, yra parengusi EBPO; |
| --- | --- |

(43)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1221/2009 (55) ir (EB) Nr. 66/2010 (56), taip pat Komisijos rekomendaciją 2013/179/ES (57) ir 2018 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Viešieji pirkimai geresnei aplinkai užtikrinti“. Siekiant išvengti nereikalingo nenuoseklumo su kitais tikslais jau taikomu ekonominės veiklos klasifikavimu, Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į statistinį klasifikatorių, susijusį su aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriumi, būtent į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 538/2014 (58) aplinkos apsaugos veiklos klasifikatorių (CEPA) ir išteklių valdymo veiklos klasifikatorių (CReMA). Nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija turėtų atsižvelgti į esamus aplinkosauginius rodiklius ir ataskaitų teikimo sistemas, kuriuos, be kita ko, yra parengusi Komisija ir Europos aplinkos agentūra, bei į esamus tarptautinius standartus, tokius kaip standartai, kuriuos, be kita ko, yra parengusi EBPO;

| (44) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į infrastruktūros sektoriaus ypatumus bei turėtų atsižvelgti į bet kokį teigiamą ir neigiamą išorinį poveikį sąnaudų ir naudos analizėje. Tuo klausimu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (59), 2011/92/ES (60), 2014/23/ES (61), 2014/24/ES (62) ir 2014/25/ES (63), standartus ir dabartinę metodiką, taip pat į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, EBPO, darbą. Tomis aplinkybėmis visais projekto įgyvendinimo ciklo etapais techninės analizės kriterijais turėtų būti skatinamos tinkamos valdymo sistemos, apimančios aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose Atsakingo investavimo principuose; |
| --- | --- |

(44)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus Komisija taip pat turėtų atsižvelgti į infrastruktūros sektoriaus ypatumus bei turėtų atsižvelgti į bet kokį teigiamą ir neigiamą išorinį poveikį sąnaudų ir naudos analizėje. Tuo klausimu Komisija turėtų atsižvelgti į atitinkamą Sąjungos teisę, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/42/EB (59), 2011/92/ES (60), 2014/23/ES (61), 2014/24/ES (62) ir 2014/25/ES (63), standartus ir dabartinę metodiką, taip pat į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, EBPO, darbą. Tomis aplinkybėmis visais projekto įgyvendinimo ciklo etapais techninės analizės kriterijais turėtų būti skatinamos tinkamos valdymo sistemos, apimančios aplinkos, socialinius ir valdymo veiksnius, kaip nurodyta Jungtinių Tautų remiamuose Atsakingo investavimo principuose;

| (45) | techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkama konkrečiame sektoriuje vykdoma ekonominė veikla galėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria ir vienodai vertinama, jeigu ta veikla vienodai prisidedama prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų. Potenciali geba prisidėti prie tų aplinkos tikslų įvairiuose sektoriuose gali skirtis, ir tai turėtų būti atspindėta tuose kriterijuose. Tačiau kiekviename tų sektorių tais kriterijais tam tikrai ekonominei veiklai neturėtų būti nesąžiningai sudaroma nepalanki padėtis palyginti su kita ekonomine veikla, jeigu pirmąja prisidedama prie aplinkos tikslų tiek pat, kiek ir antrąja; |
| --- | --- |

(45)

techninės analizės kriterijais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkama konkrečiame sektoriuje vykdoma ekonominė veikla galėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria ir vienodai vertinama, jeigu ta veikla vienodai prisidedama prie vieno ar daugiau šiame reglamente nustatytų aplinkos tikslų. Potenciali geba prisidėti prie tų aplinkos tikslų įvairiuose sektoriuose gali skirtis, ir tai turėtų būti atspindėta tuose kriterijuose. Tačiau kiekviename tų sektorių tais kriterijais tam tikrai ekonominei veiklai neturėtų būti nesąžiningai sudaroma nepalanki padėtis palyginti su kita ekonomine veikla, jeigu pirmąja prisidedama prie aplinkos tikslų tiek pat, kiek ir antrąja;

| (46) | nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, Komisija turėtų įvertinti, ar nustačius tuos kriterijus neatsirastų neišnaudojamo turto ir ar tokie kriterijai nelemtų nenuoseklių paskatų arba nedarytų kito neigiamo poveikio finansų rinkoms; |
| --- | --- |

(46)

nustatydama ir atnaujindama techninės analizės kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, Komisija turėtų įvertinti, ar nustačius tuos kriterijus neatsirastų neišnaudojamo turto ir ar tokie kriterijai nelemtų nenuoseklių paskatų arba nedarytų kito neigiamo poveikio finansų rinkoms;

| (47) | siekiant išvengti pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų ekonominės veiklos vykdytojams, Komisija turėtų nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais būtų užtikrinamas pakankamas teisinis aiškumas, kuriuos būtų įmanoma įgyvendinti ir lengva taikyti, o jų laikymasis galėtų būti patikrintas neviršijant pagrįstų reikalavimų laikymosi išlaidų, taip išvengiant nereikalingos administracinės naštos. Techninės analizės kriterijais galėtų būti reikalaujama atlikti gyvavimo ciklo analizę, kai tai pakankamai įgyvendinama ir kai tai būtina; |
| --- | --- |

(47)

siekiant išvengti pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų ekonominės veiklos vykdytojams, Komisija turėtų nustatyti techninės analizės kriterijus, kuriais būtų užtikrinamas pakankamas teisinis aiškumas, kuriuos būtų įmanoma įgyvendinti ir lengva taikyti, o jų laikymasis galėtų būti patikrintas neviršijant pagrįstų reikalavimų laikymosi išlaidų, taip išvengiant nereikalingos administracinės naštos. Techninės analizės kriterijais galėtų būti reikalaujama atlikti gyvavimo ciklo analizę, kai tai pakankamai įgyvendinama ir kai tai būtina;

| (48) | siekdama užtikrinti, kad investicijos būtų nukreipiamos į ekonominę veiklą, kuria daromas didžiausias teigiamas poveikis aplinkos tikslams, techninės analizės kriterijus Komisija pirmiausia turėtų nustatytai ekonominei veiklai, kuria potencialiai labiausiai prisidedama prie aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

(48)

siekdama užtikrinti, kad investicijos būtų nukreipiamos į ekonominę veiklą, kuria daromas didžiausias teigiamas poveikis aplinkos tikslams, techninės analizės kriterijus Komisija pirmiausia turėtų nustatytai ekonominei veiklai, kuria potencialiai labiausiai prisidedama prie aplinkos tikslų;

| (49) | tinkami techninės analizės kriterijai turėtų būti nustatomi transporto sektoriui, įskaitant mobilųjį turtą. Tais analizės kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į aplinkybę, kad transporto sektoriuje, įskaitant tarptautinę laivybą, išmetama beveik 26 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Kaip teigiama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane, transporto sektoriui reikia apie 30 % visų reikiamų papildomų metinių investicijų į darnų vystymąsi Sąjungoje, pavyzdžiui, kad padidinti elektrifikaciją arba paremti perėjimą prie švaresnių transporto rūšių pasitelkiant paskatas perėjimui prie kitų transporto rūšių ir geresniam eismo valdymui; |
| --- | --- |

(49)

tinkami techninės analizės kriterijai turėtų būti nustatomi transporto sektoriui, įskaitant mobilųjį turtą. Tais analizės kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į aplinkybę, kad transporto sektoriuje, įskaitant tarptautinę laivybą, išmetama beveik 26 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Kaip teigiama Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane, transporto sektoriui reikia apie 30 % visų reikiamų papildomų metinių investicijų į darnų vystymąsi Sąjungoje, pavyzdžiui, kad padidinti elektrifikaciją arba paremti perėjimą prie švaresnių transporto rūšių pasitelkiant paskatas perėjimui prie kitų transporto rūšių ir geresniam eismo valdymui;

| (50) | ypač svarbu, kad rengdama techninės analizės kriterijus Komisija tinkamai konsultuotųsi, laikydamasi Geresnio reglamentavimo darbotvarkės. Į techninės analizės kriterijų nustatymo ir atnaujinimo procesą turėtų būti įtraukti atitinkami suinteresuotieji subjektai ir turėtų būti remiamasi ekspertų, kurie atitinkamose srityse turi patvirtintų žinių ir patirties, patarimais. Tuo tikslu Komisija turėtų įsteigti tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Platformą turėtų sudaryti ekspertai, atstovaujantys tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui. Viešojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, Europos aplinkos agentūros, EPI, Europos investicijų banko ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atstovai. Privačiojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, finansų ir ne finansų rinkos dalyvių ir verslo sektorių atstovai, atstovaujantys atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais. Platforma taip pat turėtų apimti ekspertus, atstovaujančius pilietinei visuomenei, įskaitant aplinkosaugos, socialinės, darbo ir valdymo sričių ekspertus. Jei finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla neatitinka techninės analizės kriterijų arba ekonominė veikla, kuriai tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jie turėtų būti skatinami informuoti Komisiją siekiant padėti Komisijai įvertinti, ar reikalinga papildyti ar atnaujinti techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

(50)

ypač svarbu, kad rengdama techninės analizės kriterijus Komisija tinkamai konsultuotųsi, laikydamasi Geresnio reglamentavimo darbotvarkės. Į techninės analizės kriterijų nustatymo ir atnaujinimo procesą turėtų būti įtraukti atitinkami suinteresuotieji subjektai ir turėtų būti remiamasi ekspertų, kurie atitinkamose srityse turi patvirtintų žinių ir patirties, patarimais. Tuo tikslu Komisija turėtų įsteigti tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Platformą turėtų sudaryti ekspertai, atstovaujantys tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui. Viešojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, Europos aplinkos agentūros, EPI, Europos investicijų banko ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atstovai. Privačiojo sektoriaus ekspertai turėtų būti, be kita ko, finansų ir ne finansų rinkos dalyvių ir verslo sektorių atstovai, atstovaujantys atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais. Platforma taip pat turėtų apimti ekspertus, atstovaujančius pilietinei visuomenei, įskaitant aplinkosaugos, socialinės, darbo ir valdymo sričių ekspertus. Jei finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla neatitinka techninės analizės kriterijų arba ekonominė veikla, kuriai tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria, jie turėtų būti skatinami informuoti Komisiją siekiant padėti Komisijai įvertinti, ar reikalinga papildyti ar atnaujinti techninės analizės kriterijus;

| (51) | Platforma turėtų būti steigiama laikantis taikytinų horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos, be kita ko, kiek tai susiję su atrankos procesu. Atrankos procesu, atsižvelgiant į konkrečias Platformos užduotis, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą kompetencijos lygį, geografinę ir lyčių pusiausvyrą, taip pat proporcingą atitinkamos praktinės patirties atstovavimą. Vykdydama atrankos procesą Komisija, laikydamasi tų horizontaliųjų taisyklių, turėtų atlikti vertinimą, kuriuo būtų nustatoma, ar kyla interesų konfliktų galimybė, ir turėtų imtis tinkamų priemonių tokiems konfliktams spręsti; |
| --- | --- |

(51)

Platforma turėtų būti steigiama laikantis taikytinų horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos, be kita ko, kiek tai susiję su atrankos procesu. Atrankos procesu, atsižvelgiant į konkrečias Platformos užduotis, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą kompetencijos lygį, geografinę ir lyčių pusiausvyrą, taip pat proporcingą atitinkamos praktinės patirties atstovavimą. Vykdydama atrankos procesą Komisija, laikydamasi tų horizontaliųjų taisyklių, turėtų atlikti vertinimą, kuriuo būtų nustatoma, ar kyla interesų konfliktų galimybė, ir turėtų imtis tinkamų priemonių tokiems konfliktams spręsti;

| (52) | Platforma Komisiją turėtų konsultuoti techninės analizės kriterijų plėtojimo, analizės ir peržiūros klausimais, įskaitant galimą tokių kriterijų poveikį turto, kuris pagal esamą rinkos praktiką laikytinas aplinkos atžvilgiu tvariu turtu, vertinimui. Platforma Komisijai taip pat turėtų patarti dėl to, ar techninės analizės kriterijai yra tinkami būti taikomi būsimose Sąjungos politikos iniciatyvose, kuriomis būtų siekiama palengvinti tvarų investavimą, bei dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens remiant techninės analizės kriterijų taikymą. Platforma turėtų patarti Komisijai, kaip plėtoti tolesnes priemones siekiant padidinti duomenų prieinamumą ir kokybę, atsižvelgiant į tikslą vengti bereikalingos administracinės naštos, kaip skirti dėmesį kitiems darnumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus, bei kaip veikia būtiniausios apsaugos priemonės ir dėl potencialaus poreikio jas papildyti; |
| --- | --- |

(52)

Platforma Komisiją turėtų konsultuoti techninės analizės kriterijų plėtojimo, analizės ir peržiūros klausimais, įskaitant galimą tokių kriterijų poveikį turto, kuris pagal esamą rinkos praktiką laikytinas aplinkos atžvilgiu tvariu turtu, vertinimui. Platforma Komisijai taip pat turėtų patarti dėl to, ar techninės analizės kriterijai yra tinkami būti taikomi būsimose Sąjungos politikos iniciatyvose, kuriomis būtų siekiama palengvinti tvarų investavimą, bei dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens remiant techninės analizės kriterijų taikymą. Platforma turėtų patarti Komisijai, kaip plėtoti tolesnes priemones siekiant padidinti duomenų prieinamumą ir kokybę, atsižvelgiant į tikslą vengti bereikalingos administracinės naštos, kaip skirti dėmesį kitiems darnumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus, bei kaip veikia būtiniausios apsaugos priemonės ir dėl potencialaus poreikio jas papildyti;

| (53) | Komisija turėtų tęsti esamos Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais veiklą ir suteikti jai oficialų statusą. Tos ekspertų grupės užduotys, inter alia, bus konsultuoti Komisiją dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir požiūrio, kurio laikomasi Platformoje dėl tų kriterijų plėtojimo. Tuo tikslu Komisija valstybes nares turėtų informuoti apie tai per reguliarius Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais posėdžius; |
| --- | --- |

(53)

Komisija turėtų tęsti esamos Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais veiklą ir suteikti jai oficialų statusą. Tos ekspertų grupės užduotys, inter alia, bus konsultuoti Komisiją dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir požiūrio, kurio laikomasi Platformoje dėl tų kriterijų plėtojimo. Tuo tikslu Komisija valstybes nares turėtų informuoti apie tai per reguliarius Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais posėdžius;

| (54) | siekiant patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir visų pirma nustatyti ir atnaujinti skirtingos ekonominės veiklos išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kas yra svarus prisidėjimas prie aplinkos tikslų ir reikšminga žala aplinkos tikslams, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl informacijos, kurios reikalaujama siekiant laikytis informacijos atskleidimo pareigų pagal šį reglamentą, ir dėl techninės analizės kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, pavyzdžiui, pasitelkdama Platformą ir Valstybių narių ekspertų grupę tvarių finansų klausimais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (64) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(54)

siekiant patikslinti šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir visų pirma nustatyti ir atnaujinti skirtingos ekonominės veiklos išsamius ir kalibruotus techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kas yra svarus prisidėjimas prie aplinkos tikslų ir reikšminga žala aplinkos tikslams, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl informacijos, kurios reikalaujama siekiant laikytis informacijos atskleidimo pareigų pagal šį reglamentą, ir dėl techninės analizės kriterijų. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, pavyzdžiui, pasitelkdama Platformą ir Valstybių narių ekspertų grupę tvarių finansų klausimais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (64) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (55) | šiuo reglamentu papildomi informacijos atskleidimo reikalavimai, nustatyti Reglamente (ES) 2019/2088. Siekdamos užtikrinti, kad būtų tvarkingai ir veiksmingai stebima, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento, valstybės narės turėtų pasikliauti pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 paskirtomis kompetentingomis institucijomis. Be to, siekdamos užtikrinti reikalavimų laikymąsi, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl priemonių ir sankcijų – jos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir EPI su produktais susijusiais intervencijų įgaliojimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 600/2014 (65), (ES) Nr. 1286/2014 (66) ir (ES) 2019/1238 (67), taip pat turėtų naudotis netinkamo pardavimo praktikos ar klaidinančių su tvarumu susijusios informacijos atskleidimų atvejais, įskaitant pagal šį reglamentą reikalingą informaciją; |
| --- | --- |

(55)

šiuo reglamentu papildomi informacijos atskleidimo reikalavimai, nustatyti Reglamente (ES) 2019/2088. Siekdamos užtikrinti, kad būtų tvarkingai ir veiksmingai stebima, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento, valstybės narės turėtų pasikliauti pagal Reglamentą (ES) 2019/2088 paskirtomis kompetentingomis institucijomis. Be to, siekdamos užtikrinti reikalavimų laikymąsi, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl priemonių ir sankcijų – jos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir EPI su produktais susijusiais intervencijų įgaliojimais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 600/2014 (65), (ES) Nr. 1286/2014 (66) ir (ES) 2019/1238 (67), taip pat turėtų naudotis netinkamo pardavimo praktikos ar klaidinančių su tvarumu susijusios informacijos atskleidimų atvejais, įskaitant pagal šį reglamentą reikalingą informaciją;

| (56) | siekiant užtikrinti efektyvią ir tvarią darbo organizavimo ir posėdžių praktiką tiek Platformos, tiek Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais atveju ir siekiant sudaryti sąlygas plačiam dalyvavimui ir efektyviai sąveikai grupėse, jų pogrupiuose, Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų lygmeniu, turėtų būti apsvarstyta galimybė, kai tinkama, plačiau naudoti skaitmenines, įskaitant virtualias, technologijas; |
| --- | --- |

(56)

siekiant užtikrinti efektyvią ir tvarią darbo organizavimo ir posėdžių praktiką tiek Platformos, tiek Valstybių narių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais atveju ir siekiant sudaryti sąlygas plačiam dalyvavimui ir efektyviai sąveikai grupėse, jų pogrupiuose, Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų lygmeniu, turėtų būti apsvarstyta galimybė, kai tinkama, plačiau naudoti skaitmenines, įskaitant virtualias, technologijas;

| (57) | siekiant atitinkamiems subjektams suteikti pakankamai laiko susipažinti su šiame reglamente nustatytais kriterijais, skirtais ekonominę veiklą pripažinti aplinkos atžvilgiu tvaria, ir pasirengti juos taikyti, šiame reglamente nustatytos pareigos kiekvieno aplinkos tikslo atžvilgiu turėtų būti pradėtos taikyti praėjus dvylikai mėnesių po atitinkamų techninės analizės kriterijų nustatymo; |
| --- | --- |

(57)

siekiant atitinkamiems subjektams suteikti pakankamai laiko susipažinti su šiame reglamente nustatytais kriterijais, skirtais ekonominę veiklą pripažinti aplinkos atžvilgiu tvaria, ir pasirengti juos taikyti, šiame reglamente nustatytos pareigos kiekvieno aplinkos tikslo atžvilgiu turėtų būti pradėtos taikyti praėjus dvylikai mėnesių po atitinkamų techninės analizės kriterijų nustatymo;

| (58) | šio reglamento nuostata, kuria daroma nuoroda į sertifikatu grindžiamas mokesčių paskatų sistemas, kurios taikomos prieš įsigaliojant šiam reglamentui, nedaro poveikio atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai, susijusiai su mokesčių nuostatomis, kaip nustatyta Sutartyse; |
| --- | --- |

(58)

šio reglamento nuostata, kuria daroma nuoroda į sertifikatu grindžiamas mokesčių paskatų sistemas, kurios taikomos prieš įsigaliojant šiam reglamentui, nedaro poveikio atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai, susijusiai su mokesčių nuostatomis, kaip nustatyta Sutartyse;

| (59) | šio reglamento taikymas turėtų būti reguliariai peržiūrimas siekiant įvertinti, inter alia,: su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusią pažangą; galimą poreikį peržiūrėti ir papildyti tuos kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistemos veiksmingumą nukreipiant privačiąsias investicijas į tokią veiklą, visų pirma, kiek tai susiję su kapitalo srautu į privačias įmones ir kitus teisės subjektus; ir tolesnį tos klasifikavimo sistemos plėtojimą, be kita ko, plečiant jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ne tik aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, bet ir veiklai, kuria daroma reikšminga žala aplinkai, taip pat kitiems tvarumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus; |
| --- | --- |

(59)

šio reglamento taikymas turėtų būti reguliariai peržiūrimas siekiant įvertinti, inter alia,: su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusią pažangą; galimą poreikį peržiūrėti ir papildyti tuos kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos klasifikavimo sistemos veiksmingumą nukreipiant privačiąsias investicijas į tokią veiklą, visų pirma, kiek tai susiję su kapitalo srautu į privačias įmones ir kitus teisės subjektus; ir tolesnį tos klasifikavimo sistemos plėtojimą, be kita ko, plečiant jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ne tik aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai, bet ir veiklai, kuria daroma reikšminga žala aplinkai, taip pat kitiems tvarumo tikslams, įskaitant socialinius tikslus;

| (60) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodus kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(60)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodus kriterijus aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Dalykas, taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, siekiant nustatyti investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnį.

2.   Šis reglamentas taikomas:

| a) | valstybių narių arba Sąjungos priimtoms priemonėms, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams skirti reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, pateikiamais kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių arba Sąjungos priimtoms priemonėms, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams skirti reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, pateikiamais kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs finansiniai produktai ar įmonių obligacijos;

| b) | finansų rinkos dalyviams, kurie teikia finansinius produktus; |
| --- | --- |

b)

finansų rinkos dalyviams, kurie teikia finansinius produktus;

| c) | įmonėms, kurioms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (68) 19a ar 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę ataskaitą ar konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą. |
| --- | --- |

c)

įmonėms, kurioms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (68) 19a ar 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę ataskaitą ar konsoliduotąją nefinansinę ataskaitą.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | aplinkos atžvilgiu tvari investicija – investicija į vieną ar keletą ekonominių veiklų, kurios pagal šį reglamentą laikomos aplinkos atžvilgiu tvaria veikla; |
| --- | --- |

1)

aplinkos atžvilgiu tvari investicija – investicija į vieną ar keletą ekonominių veiklų, kurios pagal šį reglamentą laikomos aplinkos atžvilgiu tvaria veikla;

| 2) | finansų rinkos dalyvis – finansų rinkos dalyvis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio l punkte; tas terminas apima pensijos produkto teikėją, kuriam valstybė narė nusprendė taikyti tą reglamentą pagal to reglamento 16 straipsnį; |
| --- | --- |

2)

finansų rinkos dalyvis – finansų rinkos dalyvis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio l punkte; tas terminas apima pensijos produkto teikėją, kuriam valstybė narė nusprendė taikyti tą reglamentą pagal to reglamento 16 straipsnį;

| 3) | finansinis produktas – finansinis produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 12 punkte; |
| --- | --- |

3)

finansinis produktas – finansinis produktas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 12 punkte;

| 4) | emitentas – emitentas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 (69) 2 straipsnio h punkte; |
| --- | --- |

4)

emitentas – emitentas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 (69) 2 straipsnio h punkte;

| 5) | klimato kaitos švelninimas – procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C ir toliau siekiama, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime; |
| --- | --- |

5)

klimato kaitos švelninimas – procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C ir toliau siekiama, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime;

| 6) | prisitaikymas prie klimato kaitos – prisitaikymo prie faktinės ir tikėtinos klimato kaitos ir jos poveikio procesas; |
| --- | --- |

6)

prisitaikymas prie klimato kaitos – prisitaikymo prie faktinės ir tikėtinos klimato kaitos ir jos poveikio procesas;

| 7) | šiltnamio efektą sukeliančios dujos – šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (70) I priede; |
| --- | --- |

7)

šiltnamio efektą sukeliančios dujos – šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (70) I priede;

| 8) | atliekų hierarchija – atliekų hierarchija, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

8)

atliekų hierarchija – atliekų hierarchija, kaip nustatyta Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje;

| 9) | žiedinė ekonomika – ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją; |
| --- | --- |

9)

žiedinė ekonomika – ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją;

| 10) | teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kita nepageidaujama medžiaga, esantys ore, vandenyje ar žemėje, kurie gali pakenkti žmonių sveikatai ar aplinkai, dėl kurių gali būti padaryta žala materialiajam turtui arba kurie gali pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi aplinka arba tam trukdyti; |
| --- | --- |

10)

teršalas – medžiaga, vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kita nepageidaujama medžiaga, esantys ore, vandenyje ar žemėje, kurie gali pakenkti žmonių sveikatai ar aplinkai, dėl kurių gali būti padaryta žala materialiajam turtui arba kurie gali pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi aplinka arba tam trukdyti;

| 11) | dirvožemis – viršutinis tarp pamatinės uolienos ir paviršiaus esantis Žemės plutos sluoksnis, kurį sudaro mineralinės dalelės, organinė medžiaga, vanduo, oras ir gyvi organizmai; |
| --- | --- |

11)

dirvožemis – viršutinis tarp pamatinės uolienos ir paviršiaus esantis Žemės plutos sluoksnis, kurį sudaro mineralinės dalelės, organinė medžiaga, vanduo, oras ir gyvi organizmai;

| 12) | tarša –






  a) | žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis ar netiesioginis teršalų patekimas į orą, vandenį ar žemę; |
| --- | --- | --- |

12)

tarša –

a)

žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis ar netiesioginis teršalų patekimas į orą, vandenį ar žemę;

| b) | jūros aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 8 punkte; |
| --- | --- |

b)

jūros aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 8 punkte;

| c) | vandens aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 33 punkte; |
| --- | --- |

c)

vandens aplinkos kontekste – tarša, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 33 punkte;

| 13) | ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos visuma, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas; |
| --- | --- |

13)

ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos visuma, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas;

| 14) | ekosisteminės paslaugos – tiesioginis ir netiesioginis ekosistemų prisidėjimas prie ekonominės, socialinės, kultūrinės ir kitos naudos, kurią žmonės gauna iš tų ekosistemų; |
| --- | --- |

14)

ekosisteminės paslaugos – tiesioginis ir netiesioginis ekosistemų prisidėjimas prie ekonominės, socialinės, kultūrinės ir kitos naudos, kurią žmonės gauna iš tų ekosistemų;

| 15) | biologinė įvairovė – gyvųjų organizmų įvairovė, susiformuojanti iš visų šaltinių, įskaitant sausumos, jūros bei kitas vandens ekosistemas ir ekologinius kompleksus, kuriems jie priklauso, ir apimanti įvairovę tarp tos pačios rūšies organizmų, tarp skirtingų rūšių ir tarp ekosistemų; |
| --- | --- |

15)

biologinė įvairovė – gyvųjų organizmų įvairovė, susiformuojanti iš visų šaltinių, įskaitant sausumos, jūros bei kitas vandens ekosistemas ir ekologinius kompleksus, kuriems jie priklauso, ir apimanti įvairovę tarp tos pačios rūšies organizmų, tarp skirtingų rūšių ir tarp ekosistemų;

| 16) | gera būklė – kiek tai susiję su ekosistema, reiškia, kad ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė būklė yra gera arba ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė kokybė yra gera ir ji geba atsikurti ar atsigauti bei joje nėra pakenkta rūšinei sudėčiai, ekosistemos struktūrai ir ekologinėms funkcijoms; |
| --- | --- |

16)

gera būklė – kiek tai susiję su ekosistema, reiškia, kad ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė būklė yra gera arba ekosistemos fizinė, cheminė ir biologinė kokybė yra gera ir ji geba atsikurti ar atsigauti bei joje nėra pakenkta rūšinei sudėčiai, ekosistemos struktūrai ir ekologinėms funkcijoms;

| 17) | energijos vartojimo efektyvumas – efektyvesnis energijos vartojimas visuose energijos grandinės etapuose nuo gamybos iki galutinio vartojimo; |
| --- | --- |

17)

energijos vartojimo efektyvumas – efektyvesnis energijos vartojimas visuose energijos grandinės etapuose nuo gamybos iki galutinio vartojimo;

| 18) | jūrų vandenys – jūrų vandenys, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

18)

jūrų vandenys – jūrų vandenys, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 1 punkte;

| 19) | paviršinis vanduo – paviršinis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

19)

paviršinis vanduo – paviršinis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 1 punkte;

| 20) | požeminis vanduo – požeminis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

20)

požeminis vanduo – požeminis vanduo, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 2 punkte;

| 21) | gera aplinkos būklė – gera aplinkos būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 5 punkte; |
| --- | --- |

21)

gera aplinkos būklė – gera aplinkos būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/56/EB 3 straipsnio 5 punkte;

| 22) | gera būklė:






  a) | paviršinio vandens atveju ir gera ekologinė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 22 punkte, ir gera paviršinio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 24 punkte; |
| --- | --- | --- |

22)

gera būklė:

a)

paviršinio vandens atveju ir gera ekologinė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 22 punkte, ir gera paviršinio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 24 punkte;

| b) | požeminio vandens atveju ir gera požeminio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 25 punkte, ir gera kiekybinė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 28 punkte; |
| --- | --- |

b)

požeminio vandens atveju ir gera požeminio vandens cheminė būklė, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 25 punkte, ir gera kiekybinė būklė, kaip apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 28 punkte;

| 23) | geras ekologinis potencialas – geras ekologinis potencialas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 23 punkte. |
| --- | --- |

23)

geras ekologinis potencialas – geras ekologinis potencialas, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/60/EB 2 straipsnio 23 punkte.

II SKYRIUS

Aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla

Aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla

3 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijai

Siekiant nustatyti investicijų tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnį, ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kai ta ekonomine veikla:

| a) | pagal 10–16 straipsnius svariai prisidedama prie vieno ar daugiau 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

a)

pagal 10–16 straipsnius svariai prisidedama prie vieno ar daugiau 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų;

| b) | pagal 17 straipsnį nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų; |
| --- | --- |

b)

pagal 17 straipsnį nedaroma reikšmingos žalos nė vienam iš 9 straipsnyje nustatytų aplinkos tikslų;

| c) | vykdoma laikantis 18 straipsnyje nustatytų būtiniausių apsaugos priemonių ir |
| --- | --- |

c)

vykdoma laikantis 18 straipsnyje nustatytų būtiniausių apsaugos priemonių ir

| d) | atitinka techninės analizės kriterijus, kuriuos Komisija yra nustačiusi pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

d)

atitinka techninės analizės kriterijus, kuriuos Komisija yra nustačiusi pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį.

4 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų taikymas viešosioms priemonėms, standartams ir ženklams

Valstybės narės ir Sąjunga taiko 3 straipsnyje išdėstytus kriterijus siekiant nustatyti, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria, visų priemonių, kuriomis nustatomi finansų rinkos dalyviams ar emitentams taikomi reikalavimai, susiję su finansiniais produktais ar įmonių obligacijomis, kurie teikiami kaip aplinkos atžvilgiu tvarūs, tikslais.

5 straipsnis

Aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniu produktu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 9 straipsnio 1, 2 ar 3 dalyje, investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama siekiant aplinkos tikslo, kaip tai suprantama to reglamento 2 straipsnio 17 punkte, informacija, kuri turi būti atskleista pagal to reglamento 6 straipsnio 3 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, apima:

| a) | informaciją apie aplinkos tikslą ar šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytus aplinkos tikslus, prie kurių prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, ir |
| --- | --- |

a)

informaciją apie aplinkos tikslą ar šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytus aplinkos tikslus, prie kurių prisidedama su finansiniu produktu susijusia investicija, ir

| b) | aprašymą, kaip ir kokiu mastu yra daromos su finansiniu produktu susijusios investicijos į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla pagal šio reglamento 3 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

aprašymą, kaip ir kokiu mastu yra daromos su finansiniu produktu susijusios investicijos į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla pagal šio reglamento 3 straipsnį.

Šio straipsnio pirmos pastraipos b punkte nurodytame aprašyme turi būti nurodoma finansiniam produktui atrinktų investicijų į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą dalis, įskaitant išsamią informaciją apie atitinkamai 16 straipsnyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygas sudarančios veiklos ir perėjimo veiklos dalis, išreikštas visų finansiniam produktui atrinktų investicijų procentinėmis dalimis.

6 straipsnis

Finansinių produktų, kuriais skatinamos aplinkosauginės savybės, skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniu produktu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 8 straipsnio 1 dalyje, skatinamos aplinkosauginės savybės, mutatis mutandis taikomas šio reglamento 5 straipsnis.

Pateikiant informaciją, kuri turi būti atskleista pagal Reglamento (ES) 2019/2088 6 straipsnio 3 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, pridedamas toliau nurodytas pareiškimas:

„Principas „nedaryti reikšmingos žalos“ taikomas tik toms su finansiniu produktu susijusioms investicijoms, kuriomis atsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.

Su likusia šio finansinio produkto dalimi susijusiomis investicijomis neatsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.“

7 straipsnis

Kitų finansinių produktų skaidrumas prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose

Kai finansiniam produktui netaikomos Reglamento (ES) 2019/2088 8 straipsnio 1 dalis arba 9 straipsnio 1, 2 ar 3 dalis, pateikiant informaciją, kuri turi būti atskleista laikantis to reglamento 6 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų sektorių teisės aktų nuostatų, pridedamas toliau nurodytas pareiškimas:

„Su šiuo finansiniu produktu susijusiomis investicijomis neatsižvelgiama į ES aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijus.“

8 straipsnis

Įmonių skaidrumas nefinansinėse ataskaitose

1.   Įmonės, kurioms pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a arba 29a straipsnį taikoma pareiga skelbti nefinansinę informaciją, savo nefinansinėse ataskaitose ar konsoliduotosiose nefinansinėse ataskaitose pateikia informaciją apie tai, kaip ir kokiu mastu įmonės veikla yra susijusi su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal šio reglamento 3 ir 9 straipsnius.

2.   Visų pirma ne finansų įmonės atskleidžia toliau nurodytą informaciją:

| a) | kokia jų apyvartos dalis gaunama iš produktų ar paslaugų, susijusių su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius, ir |
| --- | --- |

a)

kokia jų apyvartos dalis gaunama iš produktų ar paslaugų, susijusių su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius, ir

| b) | kokia jų kapitalo išlaidų dalis ir veiklos išlaidų dalis susijusi su turtu ar procesais, siejamais su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius. |
| --- | --- |

b)

kokia jų kapitalo išlaidų dalis ir veiklos išlaidų dalis susijusi su turtu ar procesais, siejamais su ekonomine veikla, kuri laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria pagal 3 ir 9 straipsnius.

3.   Jeigu nefinansinę informaciją pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a ar 29a straipsnius įmonė skelbia atskirame pranešime pagal tos direktyvos 19a straipsnio 4 dalį ar 29a straipsnio 4 dalį, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija skelbiama tame atskirame pranešime.

4.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo papildomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys siekiant patikslinti pagal tas dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą, įskaitant metodiką, kuri turi būti naudojama siekiant laikytis tų dalių, atsižvelgiant į finansų ir ne finansų įmonių ypatumus ir techninės analizės kriterijus, nustatytus pagal šį reglamentą. Tą deleguotąjį aktą Komisija priima ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d.

9 straipsnis

Aplinkos tikslai

Šiame reglamente aplinkos tikslais laikomi:

| a) | klimato kaitos švelninimas; |
| --- | --- |

a)

klimato kaitos švelninimas;

| b) | prisitaikymas prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

b)

prisitaikymas prie klimato kaitos;

| c) | tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga; |
| --- | --- |

c)

tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga;

| d) | perėjimas prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

d)

perėjimas prie žiedinės ekonomikos;

| e) | taršos prevencija ir kontrolė; |
| --- | --- |

e)

taršos prevencija ir kontrolė;

| f) | biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. |
| --- | --- |

f)

biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas.

10 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie klimato kaitos švelninimo

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, kai ta veikla svariai prisidedama prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos atmosferoje stabilizavimo tokiu mastu, kad sustabdomas pavojingas antropogeninis poveikis klimato sistemai, ir kuris atitinka ilgalaikį tikslą dėl temperatūros, nustatytą Paryžiaus susitarime, neišmetant šiltnamio efektą sukeliančių dujų ar sumažinant jų išmetimą arba geriau absorbuojant išmestas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, be kita ko, diegiant procesų arba produktų inovacijas:

| a) | atsinaujinančiosios energijos, vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001, gamyba, perdavimu, kaupimu, skirstymu ar naudojimu, be kita ko, taikant naujoviškas technologijas, kuriomis ateityje būtų galima daug sutaupyti, arba reikiamu mastu stiprinant ar plečiant elektros energijos tinklą; |
| --- | --- |

a)

atsinaujinančiosios energijos, vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001, gamyba, perdavimu, kaupimu, skirstymu ar naudojimu, be kita ko, taikant naujoviškas technologijas, kuriomis ateityje būtų galima daug sutaupyti, arba reikiamu mastu stiprinant ar plečiant elektros energijos tinklą;

| b) | energijos vartojimo efektyvumo didinimu, išskyrus elektros energijos gamybos veiklą, kaip nurodyta 19 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

b)

energijos vartojimo efektyvumo didinimu, išskyrus elektros energijos gamybos veiklą, kaip nurodyta 19 straipsnio 3 dalyje;

| c) | švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo didinimu; |
| --- | --- |

c)

švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo didinimu;

| d) | perėjimu prie darniais būdais gautų atsinaujinančiųjų medžiagų naudojimo; |
| --- | --- |

d)

perėjimu prie darniais būdais gautų atsinaujinančiųjų medžiagų naudojimo;

| e) | aplinkos atžvilgiu saugių anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo, taip pat anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų, kuriomis užtikrinamas grynasis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas, naudojimo didinimu; |
| --- | --- |

e)

aplinkos atžvilgiu saugių anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo, taip pat anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų, kuriomis užtikrinamas grynasis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas, naudojimo didinimu;

| f) | žemės absorbentų stiprinimu, be kita ko, vengiant miškų naikinimo ir miškų alinimo, atkuriant miškus, tvariai tvarkant ir atkuriant pasėlius, pievas ir šlapynes, įveisiant miškus ir pasitelkiant regeneracinį žemės ūkį; |
| --- | --- |

f)

žemės absorbentų stiprinimu, be kita ko, vengiant miškų naikinimo ir miškų alinimo, atkuriant miškus, tvariai tvarkant ir atkuriant pasėlius, pievas ir šlapynes, įveisiant miškus ir pasitelkiant regeneracinį žemės ūkį;

| g) | energijos sistemų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti reikalingos energetikos infrastruktūros kūrimu; |
| --- | --- |

g)

energijos sistemų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti reikalingos energetikos infrastruktūros kūrimu;

| h) | švarių ir efektyvių degalų iš atsinaujinančiųjų ar neutralaus anglies dioksido poveikio šaltinių gamyba arba |
| --- | --- |

h)

švarių ir efektyvių degalų iš atsinaujinančiųjų ar neutralaus anglies dioksido poveikio šaltinių gamyba arba

| i) | sąlygų šios dalies a–h punktuose nurodytoms veikloms sudarymas pagal 16 straipsnį. |
| --- | --- |

i)

sąlygų šios dalies a–h punktuose nurodytoms veikloms sudarymas pagal 16 straipsnį.

2.   1 dalies tikslais laikoma, kad ekonomine veikla, kuri neturi technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, kai ja remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos laikantis trajektorijos, kuria siekiama apriboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoniniu lygiu, be kita ko, laipsniškai mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma dujų, susidarančių deginant kietąjį iškastinį kurą, kiekį, ir kai:

| a) | vykdant tą veiklą išmetami šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai atitinka geriausius rezultatus atitinkamame sektoriuje ar pramonėje; |
| --- | --- |

a)

vykdant tą veiklą išmetami šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai atitinka geriausius rezultatus atitinkamame sektoriuje ar pramonėje;

| b) | ta veikla nekliudo vystyti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas ir |
| --- | --- |

b)

ta veikla nekliudo vystyti ir diegti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvas ir

| c) | ta veikla nesukuriamas turto, pasižyminčio taršos anglies dioksidu intensyvumu, susaistymas atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

ta veikla nesukuriamas turto, pasižyminčio taršos anglies dioksidu intensyvumu, susaistymas atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį.

Šios dalies tikslu ir siekiant nustatyti techninės analizės kriterijus pagal 19 straipsnį, Komisija įvertina visų atitinkamų esamų technologijų potencialų prisidėjimą ir galimybes jas taikyti.

3.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

4.   Prieš priimdama šio straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninių analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje.

5.   Komisija šio straipsnio 3 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

6.   Komisija 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2022 m. sausio 1 d.

11 straipsnis

Svarus prisidėjimas prisitaikant prie klimato kaitos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, jeigu:

| a) | ta veikla apima prisitaikyti padedančius sprendimus, kuriais arba labai sumažinama dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio rizika tai ekonominei veiklai, arba tas poveikis labai sumažinamas, nedidinant neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikos, arba |
| --- | --- |

a)

ta veikla apima prisitaikyti padedančius sprendimus, kuriais arba labai sumažinama dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio rizika tai ekonominei veiklai, arba tas poveikis labai sumažinamas, nedidinant neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikos, arba

| b) | vykdant tą veiklą randami prisitaikymo sprendimai, kuriais ne tik tenkinamos 16 straipsnyje nustatytos sąlygos, bet ir svariai prisidedama užkertant kelią dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikai arba ją sumažinant, nedidinant neigiamo poveikio kitiems žmonėms, gamtai ir turtui rizikos. |
| --- | --- |

b)

vykdant tą veiklą randami prisitaikymo sprendimai, kuriais ne tik tenkinamos 16 straipsnyje nustatytos sąlygos, bet ir svariai prisidedama užkertant kelią dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamo poveikio žmonėms, gamtai ar turtui rizikai arba ją sumažinant, nedidinant neigiamo poveikio kitiems žmonėms, gamtai ir turtui rizikos.

2.   1 dalies a punkte nurodyti prisitaikymo sprendimai vertinami ir suskirstomi pagal prioritetus naudojant geriausias turimas klimato prognozes ir jais turi būti bent:

| a) | užkertamas kelias klimato kaitos neigiamam poveikiui ekonominei veiklai, kuris yra būdingas konkrečiai vietai ir konkrečioms aplinkybėms, arba toks poveikis sumažinamas, arba |
| --- | --- |

a)

užkertamas kelias klimato kaitos neigiamam poveikiui ekonominei veiklai, kuris yra būdingas konkrečiai vietai ir konkrečioms aplinkybėms, arba toks poveikis sumažinamas, arba

| b) | užkertamas kelias potencialiam klimato kaitos neigiamam poveikiui aplinkai, kurioje vykdoma ekonominė veikla. |
| --- | --- |

b)

užkertamas kelias potencialiam klimato kaitos neigiamam poveikiui aplinkai, kurioje vykdoma ekonominė veikla.

3.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 ir 2 dalys papildomos nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prisitaikant prie klimato kaitos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

4.   Prieš priimdama šio straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 3 dalyje.

5.   Komisija šio straipsnio 3 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

6.   Komisija 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2022 m. sausio 1 d.

12 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, kai ta veikla arba svariai prisidedama užtikrinant vandens telkinių, įskaitant paviršinio vandens ir požeminio vandens telkinius, gerą būklę arba užkertant kelią vandens telkinių, kurių būklė jau yra gera, būklės blogėjimui, arba svariai prisidedama užtikrinant jūrų vandenų gerą aplinkos būklę arba užkertant kelią jūrų vandenų, kurių būklė jau yra gera, būklės blogėjimui:

| a) | saugant aplinką nuo neigiamo komunalinių ir gamybinių nuotekų, įskaitant susirūpinimą pradedančius kelti teršalus, pavyzdžiui, vaistus ir mikroplastikus, išleidimo poveikio, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą komunalinių ir gamybinių nuotekų surinkimą, valymą ir išleidimą; |
| --- | --- |

a)

saugant aplinką nuo neigiamo komunalinių ir gamybinių nuotekų, įskaitant susirūpinimą pradedančius kelti teršalus, pavyzdžiui, vaistus ir mikroplastikus, išleidimo poveikio, pavyzdžiui, užtikrinant tinkamą komunalinių ir gamybinių nuotekų surinkimą, valymą ir išleidimą;

| b) | saugant žmonių sveikatą nuo bet kokio žmonėms vartoti skirto vandens užteršimo neigiamo poveikio užtikrinant, kad jame nebūtų jokių mikroorganizmų, parazitų ir cheminių medžiagų, kurie gali kelti pavojų žmonių sveikatai, taip pat didinant žmonių prieigą prie švaraus geriamojo vandens; |
| --- | --- |

b)

saugant žmonių sveikatą nuo bet kokio žmonėms vartoti skirto vandens užteršimo neigiamo poveikio užtikrinant, kad jame nebūtų jokių mikroorganizmų, parazitų ir cheminių medžiagų, kurie gali kelti pavojų žmonių sveikatai, taip pat didinant žmonių prieigą prie švaraus geriamojo vandens;

| c) | gerinant vandentvarką ir efektyvumą, be kita ko, apsaugant ir gerinant vandens ekosistemų būklę, skatinant tausų vandens naudojimą, grindžiamą ilgalaike turimų vandens išteklių apsauga, inter alia, grindžiamą tokiomis priemonėmis kaip pakartotinis vandens naudojimas, užtikrinant, kad būtų laipsniškai mažinamas teršalų išmetimas į paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, prisidedant prie potvynių ir sausrų poveikio švelninimo, arba grindžiamą bet kokia kita veikla, kuria apsaugoma ar gerinama vandens telkinių kokybinė ir kiekybinė būklė; |
| --- | --- |

c)

gerinant vandentvarką ir efektyvumą, be kita ko, apsaugant ir gerinant vandens ekosistemų būklę, skatinant tausų vandens naudojimą, grindžiamą ilgalaike turimų vandens išteklių apsauga, inter alia, grindžiamą tokiomis priemonėmis kaip pakartotinis vandens naudojimas, užtikrinant, kad būtų laipsniškai mažinamas teršalų išmetimas į paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, prisidedant prie potvynių ir sausrų poveikio švelninimo, arba grindžiamą bet kokia kita veikla, kuria apsaugoma ar gerinama vandens telkinių kokybinė ir kiekybinė būklė;

| d) | užtikrinant tausų jūrų ekosisteminių paslaugų naudojimą ar prisidedant prie jūrų vandenų geros aplinkos būklės, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant jūrų aplinką, taip pat užkertant kelią svetimų objektų patekimui į jūrų aplinką ar jį mažinant, arba |
| --- | --- |

d)

užtikrinant tausų jūrų ekosisteminių paslaugų naudojimą ar prisidedant prie jūrų vandenų geros aplinkos būklės, be kita ko, apsaugant, išsaugant ar atkuriant jūrų aplinką, taip pat užkertant kelią svetimų objektų patekimui į jūrų aplinką ar jį mažinant, arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie tausaus vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir apsaugos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

13 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, įskaitant atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą, kai vykdant tą veiklą:

| a) | gamybos procese efektyviau naudojami gamtos ištekliai, įskaitant iš tvarių šaltinių gautas biologines ir kitas žaliavas, be kita ko:






  i) | mažinant pirminių žaliavų naudojimą ar didinant šalutinių produktų ir antrinių žaliavų naudojimą, arba |
| --- | --- | --- |

a)

gamybos procese efektyviau naudojami gamtos ištekliai, įskaitant iš tvarių šaltinių gautas biologines ir kitas žaliavas, be kita ko:

i)

mažinant pirminių žaliavų naudojimą ar didinant šalutinių produktų ir antrinių žaliavų naudojimą, arba

| ii) | imantis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių; |
| --- | --- |

ii)

imantis išteklių naudojimo ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių;

| b) | didinami produktų patvarumas, galimybė juos pataisyti, atnaujinti ar pakartotinai naudoti, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla; |
| --- | --- |

b)

didinami produktų patvarumas, galimybė juos pataisyti, atnaujinti ar pakartotinai naudoti, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla;

| c) | didinama galimybė perdirbti produktus, įskaitant galimybę perdirbti pavienes tų produktų sudėtyje esančias medžiagas, inter alia, produktus ir medžiagas, kurių negalima perdirbti, pakeičiant kitais produktais ir medžiagomis arba sumažinant jų naudojimą, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla; |
| --- | --- |

c)

didinama galimybė perdirbti produktus, įskaitant galimybę perdirbti pavienes tų produktų sudėtyje esančias medžiagas, inter alia, produktus ir medžiagas, kurių negalima perdirbti, pakeičiant kitais produktais ir medžiagomis arba sumažinant jų naudojimą, visų pirma, kai vykdoma projektavimo ir gamybos veikla;

| d) | labai sumažinamas pavojingų cheminių medžiagų kiekis ir pakeičiamos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos medžiagose ir produktuose viso jų gyvavimo ciklo metu, vadovaujantis Sąjungos teisėje išdėstytais tikslais, be kita ko, pakeičiant tokias chemines medžiagas saugesnėmis alternatyvomis ir užtikrinant atsekamumą; |
| --- | --- |

d)

labai sumažinamas pavojingų cheminių medžiagų kiekis ir pakeičiamos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos medžiagose ir produktuose viso jų gyvavimo ciklo metu, vadovaujantis Sąjungos teisėje išdėstytais tikslais, be kita ko, pakeičiant tokias chemines medžiagas saugesnėmis alternatyvomis ir užtikrinant atsekamumą;

| e) | pailginamas produktų naudojimas, be kita ko, juos naudojant pakartotinai, projektuojant juos ilgalaikiam naudojimui, keičiant jų paskirtį, juos išmontuojant, perdarant, atnaujinant ir remontuojant bei dalijantis produktais; |
| --- | --- |

e)

pailginamas produktų naudojimas, be kita ko, juos naudojant pakartotinai, projektuojant juos ilgalaikiam naudojimui, keičiant jų paskirtį, juos išmontuojant, perdarant, atnaujinant ir remontuojant bei dalijantis produktais;

| f) | didinamas antrinių žaliavų naudojimas ir gerinama jų kokybė, be kita ko, užtikrinant atliekų aukštos kokybės perdirbimą; |
| --- | --- |

f)

didinamas antrinių žaliavų naudojimas ir gerinama jų kokybė, be kita ko, užtikrinant atliekų aukštos kokybės perdirbimą;

| g) | užkertamas kelias atliekų, be kita ko, naudingųjų iškasenų gavybos atliekų ir pastatų statybos bei griovimo metu susidarančių atliekų, susidarymui arba jis mažinamas; |
| --- | --- |

g)

užkertamas kelias atliekų, be kita ko, naudingųjų iškasenų gavybos atliekų ir pastatų statybos bei griovimo metu susidarančių atliekų, susidarymui arba jis mažinamas;

| h) | didinamas atliekų paruošimas pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui; |
| --- | --- |

h)

didinamas atliekų paruošimas pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui;

| i) | aktyviau plėtojama atliekų tvarkymo infrastruktūra, reikalinga prevencijos, parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslais, kartu užtikrinant, kad atgautosios medžiagos būtų perdirbamos kaip gamybai naudotinos aukštos kokybės antrinės žaliavos, taip išvengiant perdirbimo į žemesnės kokybės medžiagas; |
| --- | --- |

i)

aktyviau plėtojama atliekų tvarkymo infrastruktūra, reikalinga prevencijos, parengimo pakartotiniam naudojimui ir perdirbimo tikslais, kartu užtikrinant, kad atgautosios medžiagos būtų perdirbamos kaip gamybai naudotinos aukštos kokybės antrinės žaliavos, taip išvengiant perdirbimo į žemesnės kokybės medžiagas;

| j) | kuo labiau sumažinamas atliekų deginimas ir vengiama atliekų šalinimo, įskaitant išvežimą į sąvartynus, vadovaujantis atliekų hierarchijos principais; |
| --- | --- |

j)

kuo labiau sumažinamas atliekų deginimas ir vengiama atliekų šalinimo, įskaitant išvežimą į sąvartynus, vadovaujantis atliekų hierarchijos principais;

| k) | vengiama šiukšlių susidarymo ir jis mažinamas arba |
| --- | --- |

k)

vengiama šiukšlių susidarymo ir jis mažinamas arba

| l) | pagal 16 straipsnį sudaromos sąlygos bet kuriai iš šios dalies a–k punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

l)

pagal 16 straipsnį sudaromos sąlygos bet kuriai iš šios dalies a–k punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie perėjimo prie žiedinės ekonomikos, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

14 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie taršos prevencijos ir kontrolės

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės, kai ta veikla svariai prisidedama prie aplinkos apsaugos nuo taršos:

| a) | užkertant kelią kitų nei šiltnamio efektą sukeliančios dujos teršalų išmetimui į orą, vandenį ar žemę arba, jeigu tai nėra įmanoma, jį mažinant; |
| --- | --- |

a)

užkertant kelią kitų nei šiltnamio efektą sukeliančios dujos teršalų išmetimui į orą, vandenį ar žemę arba, jeigu tai nėra įmanoma, jį mažinant;

| b) | gerinant oro, vandens ar dirvožemio kokybės lygį teritorijose, kuriose vykdoma ekonominė veikla, kartu kuo labiau sumažinant bet kokį neigiamą poveikį ar jo riziką žmonių sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

b)

gerinant oro, vandens ar dirvožemio kokybės lygį teritorijose, kuriose vykdoma ekonominė veikla, kartu kuo labiau sumažinant bet kokį neigiamą poveikį ar jo riziką žmonių sveikatai ir aplinkai;

| c) | užkertant kelią bet kokiam neigiamam cheminių medžiagų gamybos, naudojimo ar utilizavimo poveikiui žmonių sveikatai ir aplinkai arba jį kuo labiau sumažinant; |
| --- | --- |

c)

užkertant kelią bet kokiam neigiamam cheminių medžiagų gamybos, naudojimo ar utilizavimo poveikiui žmonių sveikatai ir aplinkai arba jį kuo labiau sumažinant;

| d) | surenkant šiukšles ir kitus teršalus arba |
| --- | --- |

d)

surenkant šiukšles ir kitus teršalus arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės; |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie taršos prevencijos ir kontrolės;

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

15 straipsnis

Svarus prisidėjimas prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo

1.   Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, kai ta veikla svariai prisidedama prie biologinės įvairovės apsaugos, išsaugojimo ar atkūrimo arba geros ekosistemų būklės užtikrinimo, arba prie ekosistemų, kurių būklė jau yra gera, apsaugos:

| a) | išsaugant gamtą ir biologinę įvairovę, be kita ko, užtikrinant palankią natūralių ir pusiau natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę arba užkertant kelią jų būklės blogėjimui, kai jų būklė jau yra palanki, bei apsaugant ir atkuriant sausumos, jūrų ir kitas vandens ekosistemas siekiant pagerinti jų būklę ir padidinti jų gebėjimą teikti ekosistemines paslaugas; |
| --- | --- |

a)

išsaugant gamtą ir biologinę įvairovę, be kita ko, užtikrinant palankią natūralių ir pusiau natūralių buveinių ir rūšių išsaugojimo būklę arba užkertant kelią jų būklės blogėjimui, kai jų būklė jau yra palanki, bei apsaugant ir atkuriant sausumos, jūrų ir kitas vandens ekosistemas siekiant pagerinti jų būklę ir padidinti jų gebėjimą teikti ekosistemines paslaugas;

| b) | darniai naudojant ir tvarkant žemę, įskaitant tinkamą dirvožemio biologinės įvairovės apsaugą, žemės būklės neblogėjimą ir užterštų teritorijų atkūrimą; |
| --- | --- |

b)

darniai naudojant ir tvarkant žemę, įskaitant tinkamą dirvožemio biologinės įvairovės apsaugą, žemės būklės neblogėjimą ir užterštų teritorijų atkūrimą;

| c) | taikant tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant tą praktiką, kuria prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie dirvožemio ir kitų ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos; |
| --- | --- |

c)

taikant tvarią žemės ūkio praktiką, įskaitant tą praktiką, kuria prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie dirvožemio ir kitų ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos;

| d) | taikant tvarios miškotvarkos praktiką, įskaitant su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos, arba |
| --- | --- |

d)

taikant tvarios miškotvarkos praktiką, įskaitant su miškais ir miško žeme susijusią praktiką ir jų naudojimą, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės didinimo arba prie ekosistemų degradacijos, miškų naikinimo ir buveinių praradimo sustabdymo arba prevencijos, arba

| e) | pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų. |
| --- | --- |

e)

pagal 16 straipsnį sudarant sąlygas bet kuriai iš šios dalies a–d punktuose nurodytų veiklų.

2.   Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo:

| a) | šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, ir |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 1 dalis papildoma nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatomos sąlygos, kuriomis konkreti ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia prie biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo, ir

| b) | 17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų. |
| --- | --- |

b)

17 straipsnis papildomas nustatant kiekvieno atitinkamo aplinkos tikslo techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla, kurios atžvilgiu pagal šios dalies a punktą yra nustatyti techninės analizės kriterijai, daro reikšmingą žalą siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų.

3.   Prieš priimdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su 20 straipsnyje nurodyta Platforma dėl techninės analizės kriterijų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje.

4.   Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus nustato vienu deleguotuoju aktu, atsižvelgdama į 19 straipsnio reikalavimus.

5.   Komisija 2 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą priima ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jis būtų pradėtas taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

16 straipsnis

Sąlygas sudaranti veikla

Ekonominė veikla laikytina svariai prisidedančia siekiant vieno ar daugiau aplinkos tikslų, nustatytų 9 straipsnyje, kai ja kitai veiklai tiesiogiai sudaromos sąlygos svariai prisidėti siekiant vieno ar daugiau iš tų tikslų, ir jeigu:

| a) | dėl tokios ekonominės veiklos nesukuriamas turto, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, susaistymas, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir |
| --- | --- |

a)

dėl tokios ekonominės veiklos nesukuriamas turto, kuriuo trukdoma pasiekti ilgalaikius aplinkos tikslus, susaistymas, atsižvelgiant į to turto ekonominio naudingumo laikotarpį, ir

| b) | tokia ekonominė veikla gyvavimo ciklo aspektų pagrindu daro svarų teigiamą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

b)

tokia ekonominė veikla gyvavimo ciklo aspektų pagrindu daro svarų teigiamą poveikį aplinkai.

17 straipsnis

Reikšminga žala aplinkos tikslams

1.   3 straipsnio b punkto tikslais, atsižvelgiant į vykdant ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus, gautus remiantis esamais gyvavimo ciklo vertinimais, ta ekonominė veikla laikytina darančia reikšmingą žalą:

| a) | klimato kaitos švelninimui, kai dėl tos veiklos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

a)

klimato kaitos švelninimui, kai dėl tos veiklos išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

| b) | prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui; |
| --- | --- |

b)

prisitaikymui prie klimato kaitos, kai dėl tos veiklos didėja dabartinio ir ateityje tikėtino klimato neigiamas poveikis tai pačiai veiklai arba žmonėms, gamtai ar turtui;

| c) | tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala:






  i) | gerai vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, būklei arba geram ekologiniam potencialui arba |
| --- | --- | --- |

c)

tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir apsaugai, kai ta veikla daroma žala:

i)

gerai vandens telkinių, įskaitant paviršinį vandenį ir požeminį vandenį, būklei arba geram ekologiniam potencialui arba

| ii) | gerai jūrų vandenų aplinkos būklei; |
| --- | --- |

ii)

gerai jūrų vandenų aplinkos būklei;

| d) | žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai:






  i) | dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, pavyzdžiui, neatsinaujinantieji energijos ištekliai, žaliavos, vanduo ir žemė, viename ar daugiau produktų gyvavimo ciklo etapų, be kita ko, kiek tai susiję su produktų patvarumu, galimybe juos pataisyti, atnaujinti, pakartotinai naudoti ar perdirbti; |
| --- | --- | --- |

d)

žiedinei ekonomikai, įskaitant atliekų prevenciją ir perdirbimą, kai:

i)

dėl tos veiklos labai neefektyviai naudojamos medžiagos arba tiesiogiai ar netiesiogiai labai neefektyviai naudojami gamtos ištekliai, pavyzdžiui, neatsinaujinantieji energijos ištekliai, žaliavos, vanduo ir žemė, viename ar daugiau produktų gyvavimo ciklo etapų, be kita ko, kiek tai susiję su produktų patvarumu, galimybe juos pataisyti, atnaujinti, pakartotinai naudoti ar perdirbti;

| ii) | kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingų atliekų deginimą, arba |
| --- | --- |

ii)

kai dėl tos veiklos labai padidėja atliekų susidarymo, deginimo ar šalinimo mastas, išskyrus neperdirbamų pavojingų atliekų deginimą, arba

| iii) | ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai; |
| --- | --- |

iii)

ilgalaikis atliekų šalinimas gali sukelti didelę ilgalaikę žalą aplinkai;

| e) | taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos, palyginti su padėtimi prieš pradedant tą veiklą, labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, arba |
| --- | --- |

e)

taršos prevencijai ir kontrolei, kai dėl tos veiklos, palyginti su padėtimi prieš pradedant tą veiklą, labai padidėja į orą, vandenį arba žemę išmetamas teršalų kiekis, arba

| f) | biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra:






  i) | labai žalinga gerai ekosistemų būklei ir jų atsparumui arba |
| --- | --- | --- |

f)

biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui, kai ta veikla yra:

i)

labai žalinga gerai ekosistemų būklei ir jų atsparumui arba

| ii) | žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei. |
| --- | --- |

ii)

žalinga buveinių ir rūšių, įskaitant Sąjungos svarbos buveines ir rūšis, išsaugojimo būklei.

2.   Vertinant ekonominę veiklą pagal kriterijus, nustatytus 1 dalyje, atsižvelgiama tiek į pačios veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai visu jų gyvavimo laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą.

18 straipsnis

Būtiniausios apsaugos priemonės

1.   3 straipsnio c punkte nurodytos būtiniausios apsaugos priemonės – tai procedūros, kurias ekonominę veiklą vykdanti įmonė įdiegia siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, įskaitant aštuoniose pagrindinėse konvencijose nustatytus ir Tarptautinės darbo organizacijos Deklaracijoje dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje nurodytus principus ir teises.

2.   Įgyvendindamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, įmonės turi laikytis principo „nedaryti reikšmingos žalos“, nurodyto Reglamento (ES) 2019/2088 2 straipsnio 17 punkte.

19 straipsnis

Reikalavimai, taikomi techninės analizės kriterijams

1.   Pagal 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 2 dalį nustatyti techninės analizės kriterijai:

| a) | turi padėti nustatyti, kaip tinkamiausiai galima prisidėti siekiant tam tikro aplinkos tikslo, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

a)

turi padėti nustatyti, kaip tinkamiausiai galima prisidėti siekiant tam tikro aplinkos tikslo, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį;

| b) | turi padėti apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurių turi būti laikomasi siekiant išvengti reikšmingos žalos bet kuriam iš atitinkamų aplinkos tikslų, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį; |
| --- | --- |

b)

turi padėti apibrėžti būtiniausius reikalavimus, kurių turi būti laikomasi siekiant išvengti reikšmingos žalos bet kuriam iš atitinkamų aplinkos tikslų, atsižvelgiant tiek į trumpalaikį, tiek į ilgalaikį tam tikros ekonominės veiklos poveikį;

| c) | turi būti kiekybiniai ir, kiek įmanoma, turi turėti nustatytas ribines vertes, o kitu atveju turi būti kokybiniai; |
| --- | --- |

c)

turi būti kiekybiniai ir, kiek įmanoma, turi turėti nustatytas ribines vertes, o kitu atveju turi būti kokybiniai;

| d) | kai tikslinga, turi būti grindžiami Sąjungos ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, Sąjungos aplinkosauginio pėdsako vertinimo metodika ir Sąjungos statistinio klasifikavimo sistemomis ir jais turi būti atsižvelgiama į visus atitinkamus esančius Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

d)

kai tikslinga, turi būti grindžiami Sąjungos ženklinimo ir sertifikavimo sistemomis, Sąjungos aplinkosauginio pėdsako vertinimo metodika ir Sąjungos statistinio klasifikavimo sistemomis ir jais turi būti atsižvelgiama į visus atitinkamus esančius Sąjungos teisės aktus;

| e) | kiek įmanoma, turi būti nustatomi naudojant tvarumo rodiklius, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 dalyje; |
| --- | --- |

e)

kiek įmanoma, turi būti nustatomi naudojant tvarumo rodiklius, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/2088 4 straipsnio 6 dalyje;

| f) | turi būti pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais ir SESV 191 straipsnyje įtvirtintu atsargumo principu; |
| --- | --- |

f)

turi būti pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais ir SESV 191 straipsnyje įtvirtintu atsargumo principu;

| g) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, atsižvelgiant tiek į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą; |
| --- | --- |

g)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į gyvavimo ciklą, įskaitant įrodymus iš esamų gyvavimo ciklo vertinimų, atsižvelgiant tiek į pačios ekonominės veiklos poveikį aplinkai, tiek į vykdant tą ekonominę veiklą tiekiamų produktų ir teikiamų paslaugų poveikį aplinkai, visų pirma atsižvelgiant į tų produktų ir paslaugų gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą;

| h) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į ekonominės veiklos pobūdį ir mastą, be kita ko:






  i) | ar tai yra sąlygas sudaranti veikla, kaip nurodyta 16 straipsnyje, arba |
| --- | --- | --- |

h)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į ekonominės veiklos pobūdį ir mastą, be kita ko:

i)

ar tai yra sąlygas sudaranti veikla, kaip nurodyta 16 straipsnyje, arba

| ii) | ar tai yra perėjimo veikla, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

ii)

ar tai yra perėjimo veikla, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje;

| i) | turi būti nustatomi atsižvelgiant į galimą perėjimo prie darnesnės ekonomikos poveikį rinkai, įskaitant riziką, kad dėl tokio perėjimo tam tikras turtas taps neišnaudojamu, taip pat į riziką, kad gali atsirasti nenuoseklių paskatų tvariai investuoti; |
| --- | --- |

i)

turi būti nustatomi atsižvelgiant į galimą perėjimo prie darnesnės ekonomikos poveikį rinkai, įskaitant riziką, kad dėl tokio perėjimo tam tikras turtas taps neišnaudojamu, taip pat į riziką, kad gali atsirasti nenuoseklių paskatų tvariai investuoti;

| j) | turi apimti visą atitinkamą konkretaus sektoriaus ekonominę veiklą ir užtikrinti, kad tai veiklai būtų taikoma vienoda tvarka, jei ja vienodai prisidedama siekiant šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo rinkoje, ir |
| --- | --- |

j)

turi apimti visą atitinkamą konkretaus sektoriaus ekonominę veiklą ir užtikrinti, kad tai veiklai būtų taikoma vienoda tvarka, jei ja vienodai prisidedama siekiant šio reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo rinkoje, ir

| k) | turi būti lengvai naudojami ir nustatomi taip, kad būtų lengviau patikrinti, kaip jų laikomasi. |
| --- | --- |

k)

turi būti lengvai naudojami ir nustatomi taip, kad būtų lengviau patikrinti, kaip jų laikomasi.

Kai ekonominė veikla priskiriama vienai iš h punkte nurodytų kategorijų, šis faktas turi būti aiškiai nurodytas techniniuose analizės kriterijuose.

2.   1 dalyje nurodyti techninės analizės kriterijai taip pat apima kriterijus, taikytinus su perėjimu prie švarios energijos susijusiai veiklai, vykdomai laikantis trajektorijos, kuria siekiama apriboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoniniu lygiu, visų pirma veiklai, susijusiai su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiąja energija, tiek, kiek ta veikla svariai prisidedama siekiant bet kurių aplinkos tikslų.

3.   1 dalyje nurodytais techninės analizės kriterijais užtikrinama, kad elektros energijos gamybos veikla, kuriai naudojamas kietasis iškastinis kuras, nebūtų laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla.

4.   1 dalyje nurodyti techninės analizės kriterijai taip pat apima kriterijus, taikytinus veiklai, susijusiai su perėjimu prie švaraus ar neutralaus poveikio klimatui judumo, be kita ko, pereinant prie kitų transporto rūšių, taikant efektyvumo priemones ir naudojant alternatyviuosius degalus, tiek, kiek ta veikla svariai prisidedama siekiant bet kurių aplinkos tikslų.

5.   Komisija reguliariai peržiūri 1 dalyje nurodytus techninės analizės kriterijus ir, kai tikslinga, iš dalies pakeičia pagal šį reglamentą priimtus deleguotuosius aktus, atsižvelgdama į mokslo ir technologijos raidą.

Tame kontekste, prieš iš dalies keisdama arba pakeisdama deleguotąjį aktą, Komisija įvertina, kaip tie kriterijai įgyvendinami, atsižvelgdama į rezultatus, pasiektus finansų rinkos dalyviams taikant tuos kriterijus, ir jų poveikį kapitalo rinkoms, įskaitant investavimo nukreipimą į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą.

Siekiant užtikrinti, kad vykdant ekonominę veiklą, kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje, būtų toliau laikomasi patikimos perėjimo trajektorijos, atitinkančios neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, Komisija peržiūri tai veiklai taikomus techninės analizės kriterijus bent kas trejus metus ir, kai tikslinga, iš dalies pakeičia 10 straipsnio 3 dalyje nurodytą deleguotąjį aktą, atsižvelgiant į mokslo ir technologijos raidą.

20 straipsnis

Tvaraus finansavimo platforma

1.   Komisija įsteigia Tvaraus finansavimo platformą (toliau – Platforma). Ją proporcingai sudaro šios grupės:

| a) | atstovai iš:






  i) | Europos aplinkos agentūros; |
| --- | --- | --- |

a)

atstovai iš:

i)

Europos aplinkos agentūros;

| ii) | EPI; |
| --- | --- |

ii)

EPI;

| iii) | Europos investicijų banko bei Europos investicijų fondo ir |
| --- | --- |

iii)

Europos investicijų banko bei Europos investicijų fondo ir

| iv) | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros; |
| --- | --- |

iv)

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros;

| b) | ekspertai, atstovaujantys atitinkamiems privatiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant finansų ir ne finansų rinkos dalyvius ir verslo sektorius, atstovaujančius atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais; |
| --- | --- |

b)

ekspertai, atstovaujantys atitinkamiems privatiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant finansų ir ne finansų rinkos dalyvius ir verslo sektorius, atstovaujančius atitinkamoms pramonės šakoms, ir asmenys, turintys ekspertinių žinių apskaitos ir ataskaitų teikimo klausimais;

| c) | ekspertai, atstovaujantys pilietinei visuomenei, be kita ko, asmenys, turintys ekspertinių žinių aplinkosaugos, socialiniais, darbo ir valdymo klausimais; |
| --- | --- |

c)

ekspertai, atstovaujantys pilietinei visuomenei, be kita ko, asmenys, turintys ekspertinių žinių aplinkosaugos, socialiniais, darbo ir valdymo klausimais;

| d) | individualiai paskirti ekspertai, kurie turi įrodymais patvirtintų žinių ir patirties šio reglamento taikymo srityse; |
| --- | --- |

d)

individualiai paskirti ekspertai, kurie turi įrodymais patvirtintų žinių ir patirties šio reglamento taikymo srityse;

| e) | ekspertai, atstovaujantys akademinei bendruomenei, įskaitant universitetus, mokslinių tyrimų institutus ir kitas mokslines organizacijas, be kita ko, asmenys, turintys pasaulinio masto patirties. |
| --- | --- |

e)

ekspertai, atstovaujantys akademinei bendruomenei, įskaitant universitetus, mokslinių tyrimų institutus ir kitas mokslines organizacijas, be kita ko, asmenys, turintys pasaulinio masto patirties.

2.   Platforma:

| a) | pataria Komisijai dėl 19 straipsnyje nurodytų techninės analizės kriterijų, taip pat dėl galimo poreikio tuos kriterijus atnaujinti; |
| --- | --- |

a)

pataria Komisijai dėl 19 straipsnyje nurodytų techninės analizės kriterijų, taip pat dėl galimo poreikio tuos kriterijus atnaujinti;

| b) | analizuoja techninės analizės kriterijų poveikį, susijusį su galimomis jų taikymo sąnaudomis ir nauda; |
| --- | --- |

b)

analizuoja techninės analizės kriterijų poveikį, susijusį su galimomis jų taikymo sąnaudomis ir nauda;

| c) | padeda Komisijai analizuoti suinteresuotųjų subjektų prašymus plėtoti ar peržiūrėti tam tikros ekonominės veiklos techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

c)

padeda Komisijai analizuoti suinteresuotųjų subjektų prašymus plėtoti ar peržiūrėti tam tikros ekonominės veiklos techninės analizės kriterijus;

| d) | pataria Komisijai, kai tinkama, dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens padedant taikyti techninės analizės kriterijus; |
| --- | --- |

d)

pataria Komisijai, kai tinkama, dėl darnumo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartų galimo vaidmens padedant taikyti techninės analizės kriterijus;

| e) | stebi Sąjungos ir valstybių narių lygmens tendencijas, susijusias su tvariam investavimui skiriamo kapitalo srautais, ir Komisijai reguliariai teikia ataskaitas apie jas; |
| --- | --- |

e)

stebi Sąjungos ir valstybių narių lygmens tendencijas, susijusias su tvariam investavimui skiriamo kapitalo srautais, ir Komisijai reguliariai teikia ataskaitas apie jas;

| f) | pataria Komisijai dėl galimo poreikio plėtoti tolesnes priemones, kuriomis būtų gerinamas duomenų prieinamumas ir kokybė; |
| --- | --- |

f)

pataria Komisijai dėl galimo poreikio plėtoti tolesnes priemones, kuriomis būtų gerinamas duomenų prieinamumas ir kokybė;

| g) | pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo naudoti, atsižvelgiant į poreikį išvengti bereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

g)

pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo naudoti, atsižvelgiant į poreikį išvengti bereikalingos administracinės naštos;

| h) | pataria Komisijai dėl galimo poreikio iš dalies pakeisti šį reglamentą; |
| --- | --- |

h)

pataria Komisijai dėl galimo poreikio iš dalies pakeisti šį reglamentą;

| i) | pataria Komisijai dėl tvarios finansų politikos vertinimo ir plėtojimo, be kita ko, kiek tai susiję su politikos suderinamumo klausimais; |
| --- | --- |

i)

pataria Komisijai dėl tvarios finansų politikos vertinimo ir plėtojimo, be kita ko, kiek tai susiję su politikos suderinamumo klausimais;

| j) | pataria Komisijai dėl klausimų, susijusių su kitais darnumo tikslais, įskaitant socialinius tikslus, sprendimo; |
| --- | --- |

j)

pataria Komisijai dėl klausimų, susijusių su kitais darnumo tikslais, įskaitant socialinius tikslus, sprendimo;

| k) | pataria Komisijai dėl 18 straipsnio taikymo ir galimo poreikio papildyti jame nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

k)

pataria Komisijai dėl 18 straipsnio taikymo ir galimo poreikio papildyti jame nustatytus reikalavimus.

3.   Platforma atsižvelgia į įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomones.

4.   Platformai pirmininkauja Komisija ir ji sudaroma laikantis horizontaliųjų taisyklių dėl Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veikimo. Tame kontekste Komisija gali ad hoc pagrindu kviesti ekspertus, turinčius konkrečių ekspertinių žinių.

5.   Platforma savo užduotis vykdo laikydamasi skaidrumo principo. Komisija savo interneto svetainėje skelbia Platformos posėdžių protokolus ir kitus atitinkamus dokumentus.

6.   Jeigu finansų rinkos dalyviai mano, kad ekonominė veikla, kuri neatitinka pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų arba dėl kurios tokie techninės analizės kriterijai dar nenustatyti, turėtų būti laikoma aplinkos atžvilgiu tvaria veikla, jie gali pranešti apie tai Platformai.

21 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (ES) 2019/2088 14 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos stebėtų, kaip finansų rinkos dalyviai laikosi šio reglamento 5, 6 ir 7 straipsniuose nustatytų reikalavimų. Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos turėtų visus būtinus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus savo funkcijoms pagal šį reglamentą vykdyti.

2.   Šio reglamento tikslais kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir nepagrįstai nedelsdamos viena kitai teikia tokią informaciją, kuri yra aktuali joms vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą.

22 straipsnis

Priemonės ir sankcijos

Valstybės narės nustato priemonių ir sankcijų, taikomų pažeidus 5, 6 ir 7 straipsnius, taisykles. Numatytos priemonės ir sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

23 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   8 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 dalyje, 12 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotuosius aktus ir jų rengimo metu Komisija surenka visas būtinas ekspertines žinias, be kita ko, konsultuodamasi su 24 straipsnyje nurodyta Valstybių narių ekspertų grupe tvarių finansų klausimais. Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija veikia vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais ir procedūromis.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 8 straipsnio 4 dalį, 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ar 15 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per keturis mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

24 straipsnis

Valstybių narių ekspertų grupė tvarių finansų klausimais

1.   Valstybių narių ekspertų grupė tvarių finansų klausimais (toliau – Valstybių narių ekspertų grupė) pataria Komisijai dėl techninės analizės kriterijų tinkamumo ir Platformos požiūrio į tų kriterijų plėtojimą pagal 19 straipsnį.

2.   Komisija informuoja valstybes nares Valstybių narių ekspertų grupės posėdžiuose, kad valstybėms narėms ir Komisijai būtų paprasčiau laiku keistis nuomonėmis, visų pirma kiek tai susiję su pagrindiniais Platformos darbo rezultatais, pavyzdžiui, naujais techninės analizės kriterijais ar esminiais jų naujiniais, arba ataskaitų projektais.

III SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

Baigiamosios nuostatos

25 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/2088 daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) 2019/2088 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis straipsnis:

  „2a straipsnis
  Principas nedaryti reikšmingos žalos

  1.   Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 įsteigtos Europos priežiūros institucijos (toliau kartu – EPI) Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato informacijos, susijusios su šio reglamento 2 straipsnio 17 punkte nurodytu principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinį ir pateikimą, ir kurie būtų suderinami su tvarumo rodiklių, susijusių su šio reglamento 4 straipsnio 6 ir 7 dalyse nurodytu neigiamu poveikiu, turiniu, metodika ir pateikimu.


  2.   EPI 1 dalyje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 30 d.


  3.   Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“; |
| --- | --- |

1)

įterpiamas šis straipsnis:

„2a straipsnis

Principas nedaryti reikšmingos žalos

1.   Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 įsteigtos Europos priežiūros institucijos (toliau kartu – EPI) Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato informacijos, susijusios su šio reglamento 2 straipsnio 17 punkte nurodytu principu „nedaryti reikšmingos žalos“, turinį ir pateikimą, ir kurie būtų suderinami su tvarumo rodiklių, susijusių su šio reglamento 4 straipsnio 6 ir 7 dalyse nurodytu neigiamu poveikiu, turiniu, metodika ir pateikimu.

2.   EPI 1 dalyje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 30 d.

3.   Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 2) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „2a.   Kai finansų rinkos dalyviai teikia finansinį produktą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) .../... (*1) 6 straipsnyje, jie į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją įtraukia informaciją, reikalaujamą pagal Reglamento (ES) .../... 6 straipsnį.


  (*1)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../... dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L ..., ..., ... p.).“;" |
| --- | --- | --- |

2)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„2a.   Kai finansų rinkos dalyviai teikia finansinį produktą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) .../... (*1) 6 straipsnyje, jie į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją įtraukia informaciją, reikalaujamą pagal Reglamento (ES) .../... 6 straipsnį.

(*1)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../... dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L ..., ..., ... p.).“;"

*1

| b) | 3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „3.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„3.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 2a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 3 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 2a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 3 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 3) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | įterpiama ši dalis:

  „4a.   Į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją finansų rinkos dalyviai įtraukia pagal Reglamento (ES) .../... 5 straipsnį reikalaujamą informaciją.“; |
| --- | --- | --- |

3)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įterpiama ši dalis:

„4a.   Į pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 ir 3 dalis atskleistiną informaciją finansų rinkos dalyviai įtraukia pagal Reglamento (ES) .../... 5 straipsnį reikalaujamą informaciją.“;

| b) | 5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1–4 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

5 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato pagal šio straipsnio 1–4 dalis atskleistinos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „6.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 4a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų tikslus, nurodytus šio straipsnio 4a dalyje, ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 5 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„6.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato šio straipsnio 4a dalyje nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų tikslus, nurodytus šio straipsnio 4a dalyje, ir tarpusavio skirtumus, taip pat į tikslą atskleisti tikslią, teisingą, aiškią, neklaidinančią, paprastą ir glaustą informaciją ir, kai būtina siekiant to tikslo, parengia šio straipsnio 5 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas atitinkamas taikymo datas.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 4) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma šiais punktais:






  „c) | finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) .../... 5 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma šiais punktais:

„c)

finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) .../... 5 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją;

| d) | finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) .../... 6 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją.“; |
| --- | --- |

d)

finansinio produkto, kuriam taikomas Reglamento (ES) .../... 6 straipsnis, atveju – pagal tą straipsnį reikalaujamą informaciją.“;

| b) | 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies a ir b punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„4.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies a ir b punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.“;

| c) | papildoma šia dalimi:

  „5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies c ir d punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.
  Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tikslus, taip pat jų tarpusavio skirtumus ir, kai būtina, parengia šio straipsnio 4 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas taikymo datas. EPI atnaujina techninius reguliavimo standartus atsižvelgdamos į reguliavimo ir technologijos raidą.
  EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:






  a) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„5.   EPI Jungtiniame komitete parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nustato 1 dalies c ir d punktuose nurodytos informacijos turinį ir pateikimą.

Rengdamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytų techninių reguliavimo standartų projektus, EPI atsižvelgia į įvairių tipų finansinius produktus, jų ypatumus ir tikslus, taip pat jų tarpusavio skirtumus ir, kai būtina, parengia šio straipsnio 4 dalyje nurodytų techninių reguliavimo standartų dalinių pakeitimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektais atsižvelgiama į Reglamento (ES) .../... 27 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose to reglamento 9 straipsnyje išdėstytų aplinkos tikslų atžvilgiu nustatytas taikymo datas. EPI atnaujina techninius reguliavimo standartus atsižvelgdamos į reguliavimo ir technologijos raidą.

EPI pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai:

a)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2021 m. birželio 1 d. ir

| b) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d. |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – ne vėliau kaip 2022 m. birželio 1 d.

Komisijai deleguojami įgaliojimai papildyti šį reglamentą priimant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus laikantis reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnių.“;

| 5) | 20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies:






  a) | 4 straipsnio 6 ir 7 dalys, 8 straipsnio 3 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 4 dalis ir 13 straipsnio 2 dalis taikomos nuo 2019 m. gruodžio 29 d.; |
| --- | --- | --- |

5)

20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies:

a)

4 straipsnio 6 ir 7 dalys, 8 straipsnio 3 dalis, 9 straipsnio 5 dalis, 10 straipsnio 2 dalis, 11 straipsnio 4 dalis ir 13 straipsnio 2 dalis taikomos nuo 2019 m. gruodžio 29 d.;

| b) | 2a straipsnis, 8 straipsnio 4 dalis, 9 straipsnio 6 dalis ir 11 straipsnio 5 dalis taikomos nuo ... [šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo data]; |
| --- | --- |

b)

2a straipsnis, 8 straipsnio 4 dalis, 9 straipsnio 6 dalis ir 11 straipsnio 5 dalis taikomos nuo ... [šio iš dalies keičiančio reglamento įsigaliojimo data];

| c) | 8 straipsnio 2a dalis ir 9 straipsnio 4a dalis taikomos:






  i) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir |
| --- | --- | --- |

c)

8 straipsnio 2a dalis ir 9 straipsnio 4a dalis taikomos:

i)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir

| ii) | Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

ii)

Reglamento (ES) .../... 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.;

| d) | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.“ |
| --- | --- |

d)

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos nuo 2022 m. sausio 1 d.“

26 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos], o vėliau – kas trejus metus Komisija paskelbia ataskaitą dėl šio reglamento taikymo. Toje ataskaitoje įvertinama:

| a) | su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusi pažanga įgyvendinant šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

su aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai taikytinų techninės analizės kriterijų rengimu susijusi pažanga įgyvendinant šį reglamentą;

| b) | galimas poreikis peržiūrėti ir papildyti 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria; |
| --- | --- |

b)

galimas poreikis peržiūrėti ir papildyti 3 straipsnyje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos vertinama, ar ekonominė veikla laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria;

| c) | aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžties naudojimas Sąjungos teisėje ir valstybių narių lygmeniu, įskaitant nuostatas, reikalingas siekiant sukurti tikrinimo, kaip laikomasi šiame reglamente išdėstytų kriterijų, mechanizmus; |
| --- | --- |

c)

aplinkos atžvilgiu tvarių investicijų apibrėžties naudojimas Sąjungos teisėje ir valstybių narių lygmeniu, įskaitant nuostatas, reikalingas siekiant sukurti tikrinimo, kaip laikomasi šiame reglamente išdėstytų kriterijų, mechanizmus;

| d) | pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų taikymo veiksmingumas nukreipiant privačiąsias investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, visų pirma kiek tai susiję su kapitalo, įskaitant nuosavo kapitalo, srautais į privačias įmones ir kitus teisės subjektus, tiek per finansinius produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, tiek per kitus finansinius produktus; |
| --- | --- |

d)

pagal šį reglamentą nustatytų techninės analizės kriterijų taikymo veiksmingumas nukreipiant privačiąsias investicijas į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, visų pirma kiek tai susiję su kapitalo, įskaitant nuosavo kapitalo, srautais į privačias įmones ir kitus teisės subjektus, tiek per finansinius produktus, kuriems taikomas šis reglamentas, tiek per kitus finansinius produktus;

| e) | finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas šis reglamentas, ir investuotojų galimybė laiku gauti patikimą ir patikrinamą informaciją ir duomenis, susijusius su privačiomis įmonėmis ir kitais teisės subjektais, įskaitant bendroves, į kurias investuojama, šio reglamento taikymo srityje ir už jos ribų tiek nuosavo kapitalo, tiek skolintojo kapitalo atžvilgiu, atsižvelgiant į susijusią administracinę naštą, taip pat su duomenų patikrinimo procedūromis, kurios būtinos siekiant nustatyti suderinimo su techninės analizės kriterijais lygį ir užtikrinti, kad tų procedūrų būtų laikomasi; |
| --- | --- |

e)

finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas šis reglamentas, ir investuotojų galimybė laiku gauti patikimą ir patikrinamą informaciją ir duomenis, susijusius su privačiomis įmonėmis ir kitais teisės subjektais, įskaitant bendroves, į kurias investuojama, šio reglamento taikymo srityje ir už jos ribų tiek nuosavo kapitalo, tiek skolintojo kapitalo atžvilgiu, atsižvelgiant į susijusią administracinę naštą, taip pat su duomenų patikrinimo procedūromis, kurios būtinos siekiant nustatyti suderinimo su techninės analizės kriterijais lygį ir užtikrinti, kad tų procedūrų būtų laikomasi;

| f) | 21 ir 22 straipsnių taikymas. |
| --- | --- |

f)

21 ir 22 straipsnių taikymas.

2.   Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija paskelbia ataskaitą, kurioje būtų aprašytos nuostatos, kurios turėtų būti reikalingos, jeigu būtų plečiama šio reglamento taikymo sritis, kad ji apimtų daugiau nei aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, ir kuria būtų aprašytos nuostatos, kurios turėtų apimti:

| a) | ekonominę veiklą, kuri nedaro reikšmingo poveikio tvarumui aplinkos atžvilgiu, ir ekonominę veiklą, kuri daro reikšmingą žalą tvarumui aplinkos atžvilgiu, taip pat konkrečių informacijos atskleidimo reikalavimų, susijusių su perėjimo veikla ir sąlygas sudarančia veikla, tinkamumo peržiūrą, ir |
| --- | --- |

a)

ekonominę veiklą, kuri nedaro reikšmingo poveikio tvarumui aplinkos atžvilgiu, ir ekonominę veiklą, kuri daro reikšmingą žalą tvarumui aplinkos atžvilgiu, taip pat konkrečių informacijos atskleidimo reikalavimų, susijusių su perėjimo veikla ir sąlygas sudarančia veikla, tinkamumo peržiūrą, ir

| b) | kitus darnumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus. |
| --- | --- |

b)

kitus darnumo tikslus, pavyzdžiui, socialinius tikslus.

3.   Ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija įvertina patariamųjų procedūrų veiksmingumą rengiant pagal šį reglamentą nustatytus techninės analizės kriterijus.

27 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   4, 5, 6 ir 7 straipsniai bei 8 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomi:

| a) | 9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir |
| --- | --- |

a)

9 straipsnio a ir b punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2022 m. sausio 1 d. ir

| b) | 9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

9 straipsnio c–f punktuose nurodytų aplinkos tikslų atžvilgiu – nuo 2023 m. sausio 1 d.

3.   4 straipsnis netaikomas sertifikatu grindžiamoms mokesčių paskatų sistemoms, kurios egzistuoja prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir kuriomis nustatomi reikalavimai, taikomi finansiniams produktams, kuriais siekiama finansuoti tvarius projektus.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 103.

1

(2)  2019 m. kovo 28 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2020 m. balandžio 15 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą. ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  2016 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1841 dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 282, 2016 10 19, p. 1).

3

(4)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

4

(5)  2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

5

(6)  2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).

6

(7)  2018 m. gegužės 29 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus finansavimo (2018/2007(INI)) (OL C 76, 2020 3 9, p. 23).

7

(8)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 (OL L 140, 2009 6 5, p. 114).

8

(9)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

9

(10)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

10

(11)  2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB (OL L 64, 2006 3 4, p. 37).

11

(12)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo (OL L 372, 2006 12 27, p. 19).

12

(13)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

13

(14)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/105/EB dėl aplinkos kokybės standartų vandens politikos srityje, iš dalies keičianti ir panaikinanti Tarybos direktyvas 82/176/EEB, 83/513/EEB, 84/156/EEB, 84/491/EEB, 86/280/EEB ir iš dalies keičianti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (OL L 348, 2008 12 24, p. 84).

14

(15)  1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).

15

(16)  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

16

(17)  1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

17

(18)  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/848, kuriuo nustatomi geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijai ir metodiniai standartai, stebėsenos ir vertinimo specifikacijos ir standartizuoti metodai ir panaikinamas Sprendimas 2010/477/ES (OL L 125, 2017 5 18, p. 43).

18

(19)  2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (OL L 190, 2006 7 12, p. 1).

19

(20)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

20

(21)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (OL L 169, 2019 6 25, p. 45).

21

(22)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

22

(23)  2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (OL L 269, 2000 10 21, p. 34).

23

(24)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (OL L 266, 2006 9 26, p. 1).

24

(25)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

25

(26)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

26

(27)  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88).

27

(28)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (OL L 197, 2012 7 24, p. 38).

28

(29)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/883 dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/65/ES ir panaikinama Direktyva 2000/59/EB (OL L 151, 2019 6 7, p. 116).

29

(30)  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/904 dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (OL L 155, 2019 6 12, p. 1).

30

(31)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

31

(32)  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurias direktyvas III priedas (OL L 365, 2014 12 19, p. 89).

32

(33)  2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, keičiantis sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

33

(34)  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 2014/955/ES, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (OL L 370, 2014 12 30, p. 44).

34

(35)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56).

35

(36)  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore (OL L 23, 2005 1 26, p. 3).

36

(37)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

37

(38)  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).

38

(39)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

39

(40)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (OL L 295, 2010 11 12, p. 23).

40

(41)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 511/2014 dėl Nagojos protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo naudotojams skirtų atitikties priemonių Sąjungoje (OL L 150, 2014 5 20, p. 59).

41

(42)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

42

(43)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

43

(44)  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

44

(45)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

45

(46)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

46

(47)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

47

(48)  2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1).

48

(49)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

49

(50)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (OL L 156, 2018 6 19, p. 75).

50

(51)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

51

(52)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

52

(53)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

53

(54)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

54

(55)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).

55

(56)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (OL L 27, 2010 1 30, p. 1).

56

(57)  2013 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija 2013/179/ES dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo (OL L 124, 2013 5 4, p. 1).

57

(58)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 538/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (OL L 158, 2014 5 27, p. 113).

58

(59)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

59

(60)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).

60

(61)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

61

(62)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

62

(63)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

63

(64)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

64

(65)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 84).

65

(66)  2014 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2014. dėl mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (MIPP ir DIP) pagrindinės informacijos dokumentų (OL L 352, 2014 12 9, p. 1).

66

(67)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1238 dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP) (OL L 198, 2019 7 25, p. 1).

67

(68)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

68

(69)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB (OL L 168, 2017 6 30, p. 12).

69

(70)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).

70

---

| 3.6.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 184/34

---

Tarybos motyvų pareiškimas. Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2020 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui paremti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088

(2020/C 184/02)

I.   ĮVADAS

2018 m. kovo 8 d. Komisija paskelbė Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuriame išdėstė plataus užmojo ir išsamią tvaraus finansavimo strategiją. Vienas iš pagrindinių šio veiksmų plano tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas tvarus ir integracinis augimas.

Šiame kontekste, 2018 m. gegužės 24 d., Komisija pateikė Tarybai pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų rinkinį:

| — | pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti, taip pat vadinamo Taksonomijos reglamentu, |
| --- | --- |

—

pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti, taip pat vadinamo Taksonomijos reglamentu,

| — | pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341, taip pat vadinamo Reglamentu dėl informacijos atskleidimo, ir |
| --- | --- |

—

pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341, taip pat vadinamo Reglamentu dėl informacijos atskleidimo, ir

| — | pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, taip pat vadinamas Reglamentu dėl lyginamųjų indeksų. |
| --- | --- |

—

pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011, taip pat vadinamas Reglamentu dėl lyginamųjų indeksų.

Reglamentas dėl informacijos atskleidimo ir Reglamentas dėl lyginamųjų indeksų buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje atitinkamai kaip Reglamentas (ES) 2019/2088 (1) ir Reglamentas (ES) 2019/2089 (2).

Europos Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą dėl Taksonomijos reglamento 2019 m. kovo 28 d. plenarinėje sesijoje.

Finansinių paslaugų darbo grupė nagrinėjo pasiūlymą dėl Taksonomijos reglamento keliuose posėdžiuose, pirmininkaujant įvairioms valstybėms narėms.

Nuolatinių atstovų komitetas (COREPER II) 2019 m. rugsėjo 25 d. susitarė dėl pirminių derybų įgaliojimų. Šie įgaliojimai buvo peržiūrėti 2019 m. gruodžio 16 d.

2019 m. gruodžio 16 d. buvo pasiektas galutinis kompromisas su Europos Parlamentu ir todėl buvo galima užbaigti derybas.

2020 m. sausio 23 d. Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas (ECON) ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas (ENVI) patvirtino trišalio dialogo derybų rezultatus. 2020 m. sausio 24 d. tų komitetų pirmininkai nusiuntė pirmininkaujančiai valstybe narei laišką, kuriame nurodė, kad plenariniame posėdyje rekomenduos per antrąjį svarstymą Parlamente pritarti Tarybos pozicijai, tekstą patikrinus teisininkams lingvistams.

2020 m. vasario 18 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl peržiūrėto teksto.

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytą susitarimą ir teisininkams lingvistams peržiūrėjus tekstą, 2020 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros, nustatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnyje.

II.   TIKSLAS

Vienas iš Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane nustatytų tikslų – nukreipti kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas tvarus ir integracinis augimas. Todėl svarbiausias ir skubiausias veiksmas yra priimti Taksonomijos reglamentą, kuriuo bus sukurta suvienodinta tvarios veiklos klasifikavimo sistema. Aiškios rekomendacijos, kokios rūšies veikla laikytina padedančia siekti aplinkos tikslų, padėtų informuoti investuotojus apie investicijas, kuriomis finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla. Visoje Sąjungoje turėtų būti suderinti kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonominė veikla laikytina tvaria aplinkos atžvilgiu, kad būtų pašalintos vidaus rinkos veikimo kliūtys siekiant rinkti lėšas darnumo projektams ir siekiant užkirsti kelią kliūčių tokiems projektams atsiradimui ateityje. Taip suderinus kriterijus, ekonominės veiklos vykdytojams bus lengviau tarpvalstybiniu mastu rinkti lėšas savo aplinkos atžvilgiu tvariai veiklai, nes jų ekonominę veiklą būtų galima palyginti su vienodais kriterijais siekiant ją pasirinkti kaip pagrindinį turtą aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms. Todėl toks suderinimas palengvintų tarpvalstybinį tvarų investavimą Sąjungoje.

Kad būtų galima nustatyti atitinkamos ekonominės veiklos tvarumą aplinkos atžvilgiu, Taksonomijos reglamentu bus nustatytas išsamus šių šešių aplinkos tikslų sąrašas: klimato kaitos švelninimas; prisitaikymas prie klimato kaitos; tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga; perėjimas prie žiedinės ekonomikos; taršos prevencija ir kontrolė bei biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas.

Kiekvienam aplinkos tikslui Komisijai priimant deleguotuosius aktus bus nustatyti vienodi techninės analizės kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar ekonomine veikla svariai prisidedama prie to tikslo. Vienas iš vienodų kriterijų svarbių elementų taip pat susijęs su siekiu vengti reikšmingos žalos bet kuriam iš aplinkos tikslų, siekiant išvengti, kad investicijos būtų laikomos aplinkos atžvilgiu tvariomis tais atvejais, kai ekonomine veikla, kuriai tos investicijos teikia naudą, aplinkai daroma reikšminga žala viršija jos prisidėjimą prie aplinkos tikslo. Be to, būtiniausių apsaugos priemonių laikymasis yra dar viena sąlyga, kad ekonominė veikla būtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu.

III.   PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS TARYBOS POZICIJOS ANALIZĖ

a)   Materialinė taikymo sritis

Pagal Tarybos tekstą Taksonomijos reglamentu pirmiausia siekiama nustatyti aplinkos atžvilgiu tvarią veiklą, kuria daromas didelis poveikis aplinkos tvarumui, ir taip reaguojama į neatidėliotiną poreikį Sąjungos lygmeniu nustatyti, kuri veikla laikytina žaliąja veikla. Be to, Tarybos tekste Komisijos prašoma ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. paskelbti ataskaitą, kurioje būtų aprašytos nuostatos, būtinos, kad šio reglamento taikymo sritis būtų išplėsta, kad į ją būtų įtraukta aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, kuri nedaro didelio poveikio aplinkos tvarumui, ekonominė veikla, kuri daro reikšmingą žalą aplinkos tvarumui, taip pat įtraukti kiti tvarumo tikslai, pavyzdžiui socialiniai tikslai.

Taip pat kad būtų padidintas skaidrumas ir kad finansų rinkos dalyviai galutiniams investuotojams pateiktų objektyvų pagrindą siekiant palyginti, kokia investicijų dalimi finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, Taksonomijos reglamentu papildomos taisyklės dėl skaidrumo prieš sutarties sudarymą atskleidžiamoje informacijoje ir periodinėse ataskaitose, nustatytos Informacijos atskleidimo reglamente, taikomos ne tik taksonomijos reikalavimus atitinkantiems finansiniams produktams, bet ir kitiems finansiniams produktams, įskaitant pareigą pateikiant informaciją, kuri turi būti atskleista, pridėti faktinius pareiškimus.

b)   Subjektinė taikymo sritis

Tarybos pozicijoje nustatoma, kad didelės bendrovės, kurioms taikoma pareiga skelbti nefinansinę informaciją pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a arba 29a straipsnį, savo nefinansinėse ataskaitose arba konsoliduotosiose nefinansinėse ataskaitose teiks informaciją apie tam tikrus su klimatu susijusius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie grindžiami Taksonomijos reglamentu nustatyta sistema. Taip bus suteikta naudingos informacijos investuotojams, besidomintiems bendrovėmis, kurių produktais ir paslaugomis svariai prisidedama siekiant vieno iš Taksonomijos reglamente nustatytų aplinkos tikslų.

c)   Valdymas

Atsižvelgiant į tai, kad siekiant įvertinti ekonominės veiklos poveikį aplinkai reikia konkrečios techninės informacijos, ir į tai, kad tiek mokslas, tiek technologijos greitai keičiasi, aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos techninės analizės kriterijai Komisijai priimant deleguotuosius aktus bus nustatyti ir reguliariai pritaikomi vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais ir procedūromis, pasitelkiant Valstybių narių ekspertų grupę tvarių finansų klausimais ir tvaraus finansavimo platformą. Komisija įsteigs Platformą, kurioje dalyvaus labai įvairūs ekspertai, atstovaujantys tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriams, taip pat pilietinei visuomenei.

d)   Poveikio klimatui neutralumas

Tarybos tekste nustatyti aiškūs techninės analizės kriterijų reikalavimai, kurių Komisija turės laikytis, kai ji rengs tuos kriterijus pasitelkdama deleguotuosius aktus. Pagal šiuos reikalavimus, inter alia, pripažįstamas technologinio neutralumo principas nustatant techninės analizės kriterijus ir nustatoma, kad techninės analizės kriterijais bus užtikrinta, kad elektros energijos gamybos veikla, kuriai naudojamas kietasis iškastinis kuras, nebūtų laikytina aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla. Be to, Tarybos tekste nustatomi reikalavimai, susiję su perėjimo veikla ir sąlygas sudarančia veikla.

e)   Įgyvendinimo terminai

Tarybos tekste nustatomas reikalavimas, kad Komisija teiktų pirmenybę deleguotiesiems aktams, kuriais siekiama su klimatu susijusių tikslų, ir juos priimtų ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jie būtų pradėti taikyti nuo 2022 m. sausio 1 d. Deleguotųjų aktų, kuriais siekiama likusių tikslų pagal Taksonomijos reglamentą, priėmimas planuojamas ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., siekiant užtikrinti, kad jie būtų pradėti taikyti nuo 2023 m. sausio 1 d.

Europos Parlamentas galėtų pritarti šiems pakeitimams.

IV.   IŠVADA

Per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija atspindi kompromisinį susitarimą, pasiektą Tarybos ir Europos Parlamento derybų metu, padedant Komisijai.

Taryba mano, kad jos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija yra subalansuota visuma ir kad Taksonomijos reglamentas, kai jis bus priimtas, atliks itin svarbų vaidmenį nukreipiant kapitalo srautus į tvarias investicijas, kad būtų pasiektas tvarus ir integracinis augimas, ir todėl yra vienas iš pagrindinių veiksmų siekiant bendro tikslo užtikrinti, kad iki 2050 m Europos Sąjungos poveikis klimatui taptų neutralus.

---

(1)  OL L 317, 2019 12 9, p. 1.

(2)  OL L 317, 2019 12 9, p. 17.

---