# Úřední věstník C 164/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 164 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6313. května 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 164

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6313. května 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 164/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 164/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 164/03 | Sdělení Komise — Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19 | 3 |

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 164/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  )

1

1

2020/C 164/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  )

1

2

2020/C 164/03

Sdělení Komise — Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19

3

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2020/C 164/04 | Směnné kurzy vůči euru — 12. května 2020 | 16 |
| 2020/C 164/05 | Sdělení Komise — Zveřejnění celkového počtu povolenek v oběhu v roce 2019 pro účely rezervy tržní stability v rámci systému EU pro obchodování s emisemi zřízeného směrnicí 2003/87/ES | 17 |
| 2020/C 164/06 | Sdělení Komise o akčním plánu pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu | 21 |
| 2020/C 164/07 | Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení Průměrné náklady na věcné dávky | 34 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2020/C 164/04

Směnné kurzy vůči euru — 12. května 2020

16

2020/C 164/05

Sdělení Komise — Zveřejnění celkového počtu povolenek v oběhu v roce 2019 pro účely rezervy tržní stability v rámci systému EU pro obchodování s emisemi zřízeného směrnicí 2003/87/ES

17

2020/C 164/06

Sdělení Komise o akčním plánu pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu

21

2020/C 164/07

Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení Průměrné náklady na věcné dávky

34

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2020/C 164/08 | Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 36 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2020/C 164/08

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9774 — Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 164/01)

Dne 30. dubna 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9774. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9774. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/2

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP)

(Text s významem pro EHP)

(2020/C 164/02)

Dne 7. května 2020 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví; |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví;

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9822. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32020M9822. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/3

---

SDĚLENÍ KOMISE

Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19

(2020/C 164/03)

1.   ÚVOD

| 1. | Dne 19. března 2020 přijala Komise sdělení „Dočasný rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19“ (1) (dále jen „dočasný rámec“). Dne 3. dubna 2020 přijala první změnu, aby umožnila podporu na urychlení výzkumu, testování a výroby příslušných produktů určených na boj s COVID-19, na ochranu pracovních míst a na další podporu hospodářství během současné krize (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cílené a přiměřené uplatňování kontroly státní podpory ze strany EU zajišťuje, aby vnitrostátní podpůrná opatření během koronavirové nákazy COVID-19 účinně pomáhala postiženým podnikům, ovšem tak, aby se zároveň omezilo nepatřičné narušení vnitřního trhu, zachovala jeho integrita a zajistily rovné podmínky. To přispěje ke kontinuitě hospodářské činnosti během koronavirové nákazy COVID-19 a poskytne ekonomice silnou platformu pro zotavení z krize, přičemž je nutné mít na zřeteli důležitost uskutečnění ekologické a digitální transformace v souladu s právními předpisy a cíli EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cílem tohoto sdělení je v kontextu koronavirové nákazy COVID-19 určit další dočasná opatření státní podpory, která Komise považuje za slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za prvé, Komise má za to, že jinak životaschopné nefinanční podniky zasažené v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 dočasnou krizí likvidity mohou být vystaveny dlouhodobějším problémům se solventností. U velkého počtu těchto podniků měla mimořádná opatření zavedená proti šíření koronavirové nákazy COVID-19 za následek snížení, nebo dokonce pozastavení výroby zboží a/nebo poskytování služeb a také výrazný poptávkový šok. Vzniklé ztráty se u těchto podniků projeví snížením vlastního kapitálu a budou mít negativní dopad na jejich schopnost brát si úvěry od finančních institucí. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pokles vlastního kapitálu podniků na trzích vyznačujících se nízkou poptávkou a narušenou nabídkou vede ke zhoršení rizika závažného hospodářského útlumu s možným dlouhodobějším dopadem na celé hospodářství EU. Riziko významného počtu úpadků, které ekonomice EU hrozí, by mohly snížit dobře zacílené veřejné intervence, jejichž prostřednictvím se podnikům poskytnou kapitálové nebo hybridní kapitálové nástroje. Ty by tak mohly přispět k zachování kontinuity hospodářské činnosti během koronavirové nákazy COVID-19 a k podpoře následného hospodářského oživení. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toto sdělení proto stanoví kritéria podle pravidel EU pro státní podporu, na jejichž základě mohou členské státy poskytovat veřejnou podporu ve formě kapitálových nástrojů a/nebo hybridních kapitálových nástrojů podnikům, které čelí finančním potížím v důsledku koronavirové nákazy COVID-19. Jeho cílem je zajistit, aby v důsledku narušení hospodářství nemusely trh zbytečně opustit podniky, které byly v době před vypuknutím této nákazy životaschopné. Rekapitalizace proto nesmí přesáhnout minimum potřebné k tomu, aby byla zajištěna životaschopnost příjemce, a neměla by jít nad rámec obnovení kapitálové struktury příjemce do stavu před koronavirovou nákazou COVID-19. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komise zdůrazňuje, že poskytování vnitrostátní veřejné podpory ve formě kapitálových nástrojů a/nebo hybridních kapitálových nástrojů podnikům, které čelí finančním obtížím v důsledku koronavirové nákazy COVID-19, ať už v rámci režimů nebo ve zvláštních jednotlivých případech, by mělo být zvažováno, pouze pokud neexistuje jiné vhodné řešení, a musí podléhat přísným podmínkám. A to proto, že tyto nástroje silně narušují hospodářskou soutěž mezi podniky. Takovéto intervence by tedy měly také podléhat jasným podmínkám, pokud jde o začátek státní účasti, protiplnění a ukončení státní účasti v dotčených podnicích, jakož i správním ustanovením a vhodným opatřením k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pokud by podpora byla poskytována na úrovni EU, s ohledem na společný zájem EU, mohlo by riziko narušení vnitřního trhu být menší, a nemusely by tedy možná být ukládány tak přísné podmínky. Komise se domnívá, že je nezbytná další podpora a finanční prostředky na úrovni EU k zajištění toho, aby se tato globální symetrická krize nezměnila v asymetrický šok jdoucí na úkor členských států, které mají méně možností podpořit svou ekonomiku a konkurenceschopnost EU jako celku. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Při zajišťování úspěšného oživení budou hrát zásadní a přednostní úlohu ekologická a digitální transformace. Komise vítá kroky, které k zohlednění těchto výzev členské státy při koncipování svých podpůrných opatření uskutečnily, a připomíná jejich odpovědnost za zajištění toho, aby tato opatření nebránila dosažení cílů EU v oblasti klimatu a digitální transformace. Komise dále konstatuje, že koncipování vnitrostátních podpůrných opatření způsobem, který splňuje cíle politiky EU související s ekologickou a digitální transformací hospodářství členských států, umožní udržitelnější dlouhodobý růst a podpoří transformaci vedoucí k dohodnutému cíli EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050. V souvislosti s touto podporou, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství členských států, je především úlohou členských států koncipovat vnitrostátní podpůrná opatření tak, aby odpovídala cílům jejich politik. V případě podpory podle tohoto sdělení jsou velké podniky povinny informovat o tom, jak podpora, kterou obdržely, podporuje jejich činnost v souladu s cíli EU a povinnostmi na úrovni členských států v souvislosti s ekologickou a digitální transformací. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kromě toho řada členských států zvažuje nabytí kapitálového podílu ve strategických podnicích, aby zajistily, že nebude ohrožen jejich příspěvek k řádnému fungování ekonomiky EU. Komise připomíná, že z hlediska rozlišování veřejného a soukromého vlastnictví je SFEU neutrální (článek 345 SFEU). Pokud členské státy nabývají stávající podíly v podnicích za tržní cenu nebo investují za stejných podmínek jako soukromí akcionáři, nejedná se obvykle o státní podporu (3). Stejně tak nejde o státní podporu, pokud se členské státy rozhodnou nabýt nově vydané akcie a/nebo poskytnout podnikům jiné typy podpory vlastního kapitálu nebo hybridní kapitálové nástroje za tržních podmínek, tj. za podmínek, které jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Komise rovněž připomíná, že existuje řada dalších nástrojů pro řešení akvizic strategických podniků. Ve svém sdělení ze dne 25. března 2020 (4) vyzvala Komise členské státy, které již mají zavedený mechanismus prověřování přímých zahraničních investic, aby tyto nástroje plně využily k zamezení kapitálových toků ze zemí mimo EU, které by mohly ohrozit bezpečnost nebo veřejný pořádek v EU. Komise rovněž vyzvala členské státy, které v současnosti prověřovací mechanismus nemají nebo jejichž prověřovací mechanismy se nevztahují na všechny příslušné transakce, aby zavedly plnohodnotný prověřovací mechanismus, a to v plném souladu s právem Unie, včetně nařízení o prověřování přímých zahraničních investic (5) a volného pohybu kapitálu (článek 63 SFEU), a mezinárodními závazky. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Za druhé, Komise má za to, že dalším vhodným prostředkem na podporu podniků, které čelí finančním potížím v důsledku koronavirové nákazy COVID-19, může být podřízený dluh. Je třeba zdůraznit, že se jedná o nástroj, který narušuje hospodářskou soutěž méně než vlastní nebo hybridní kapitál, jelikož za předpokladu trvání podniku (going concern) nemůže být přeměněn na vlastní kapitál. Toto sdělení proto v oddíle 3.3 dočasného rámce, který se týká dluhových nástrojů, dává členským státům možnost poskytnout podporu i v této podobě, ovšem pod podmínkou dodatečných záruk k ochraně rovných podmínek na vnitřním trhu. Překračuje-li však podřízený dluh stropy stanovené v oddíle 3.3, mělo by být takové opatření využívající podřízený dluh posuzováno v souladu s podmínkami pro rekapitalizační opatření COVID-19 stanovenými v oddíle 3.11, aby bylo zajištěno rovné zacházení. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Za třetí, z uplatňování dočasného rámce vyplynulo, že je u některých ustanovení v oddílech 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 a 5 zapotřebí provést redakční úpravy a změny a doplnit vysvětlení. |
| --- | --- |

13.

| 14. | V neposlední řadě Komise uznává, že k zajištění úspěšného oživení budou zapotřebí další rozsáhlé soukromé a veřejné investice, aby bylo možné dostát výzvám ekologicko-digitální transformace a využít příležitostí, které nabízejí. V této souvislosti Komise připomíná, že tato změna dočasného rámce nenahrazuje stávající možnosti poskytování podpory, které členské státy podle pravidel EU pro státní podporu mají, nýbrž je doplňuje. Pokud jde například o kapitálovou podporu, zejména pro inovativní společnosti, široké možnosti dávají členským státům pokyny Komise pro rizikové financování (6) a obecné nařízení o blokových výjimkách (7). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Podobně mohou členské státy rozhodnout, že poskytnou státní podporu na ekologické a digitální inovace a investice a na zvýšení úrovně ochrany životního prostředí v souladu se stávajícími pravidly státní podpory (8). Jak již bylo oznámeno ve sdělení Komise ze dne 14. ledna 2020, příslušná pravidla státní podpory, zejména pokyny týkající se státní podpory v oblasti životního prostředí a energetiky, budou do roku 2021 s ohledem na politické cíle Zelené dohody pro Evropu zrevidována a podpoří nákladově efektivní a sociálně inkluzivní přechod ke klimatické neutralitě do roku 2050. To přispěje ke strategii oživení evropské ekonomiky, která povede k uskutečnění stěžejní ekologicko-digitální transformace v souladu s cíli na úrovni EU i členských států. |
| --- | --- |

15.

2.   ZMENY DOCASNEHO RAMCE

| 16. | Následující změny dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávající koronavirové nákaze COVID-19 nabudou účinku ke dni 8. května 2020. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Bod 7 se nahrazuje tímto:






  „7. | Pokud by banky v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 potřebovaly mimořádnou veřejnou finanční podporu (viz čl. 2 odst. 1 bod 28 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 3 odst. 1 bod 29 nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí) ve formě likvidity, rekapitalizace nebo opatření na záchranu znehodnocených aktiv banky, bude třeba posoudit, zda opatření splňuje podmínky čl. 32 odst. 4 písm. d) bodu i), ii) nebo iii) uvedené směrnice a čl. 18 odst. 4) písm. d) bodu i), ii) nebo iii) uvedeného nařízení. Pokud jsou uvedené podmínky splněny, banka, která takovou mimořádnou veřejnou finanční podporu obdrží, nebude považována za instituci, která je v krizové situaci nebo jíž krizová situace hrozí. Pokud tato opatření řeší problémy spojené s koronavirovou nákazou COVID-19, mělo by se za to, že spadají do bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9), v němž se stanoví výjimka z požadavku na sdílení nákladů akcionáři a podřízenými věřiteli.“ |
| --- | --- | --- |

17.

„7.

Pokud by banky v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 potřebovaly mimořádnou veřejnou finanční podporu (viz čl. 2 odst. 1 bod 28 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 3 odst. 1 bod 29 nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí) ve formě likvidity, rekapitalizace nebo opatření na záchranu znehodnocených aktiv banky, bude třeba posoudit, zda opatření splňuje podmínky čl. 32 odst. 4 písm. d) bodu i), ii) nebo iii) uvedené směrnice a čl. 18 odst. 4) písm. d) bodu i), ii) nebo iii) uvedeného nařízení. Pokud jsou uvedené podmínky splněny, banka, která takovou mimořádnou veřejnou finanční podporu obdrží, nebude považována za instituci, která je v krizové situaci nebo jíž krizová situace hrozí. Pokud tato opatření řeší problémy spojené s koronavirovou nákazou COVID-19, mělo by se za to, že spadají do bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9), v němž se stanoví výjimka z požadavku na sdílení nákladů akcionáři a podřízenými věřiteli.“

| 18. | Bod 9 se nahrazuje tímto:






  „9 | Koronavirová nákaza COVID-19 představuje riziko závažného hospodářského poklesu s dopadem na celé hospodářství EU, jenž zasahuje podniky, pracovní místa a domácnosti. Je zapotřebí dobře zacílená veřejná podpora, aby na trzích zůstala k dispozici dostatečná likvidita, aby bylo možné čelit škodám způsobeným zdravým podnikům a zachovat kontinuitu hospodářské činnosti během koronavirové nákazy COVID-19 i po ní. Členské státy se také mohou rozhodnout, že podpoří hospodářské subjekty v odvětví cestování a cestovního ruchu s cílem zajistit, aby žádosti o vrácení peněz podané v důsledku nákazy COVID-19 byly uspokojeny za účelem zajištění ochrany práv cestujících a spotřebitelů a rovného zacházení s cestujícími. Vzhledem k omezené výši rozpočtu EU bude hlavní reakce pocházet z vnitrostátních rozpočtů členských států. Pravidla EU pro státní podporu umožňují členským státům přijímat rychlá a účinná opatření na podporu občanů a podniků, zejména malých a středních podniků, které čelí hospodářským problémům v důsledku šíření koronavirové nákazy COVID-19.“ |
| --- | --- | --- |

18.

„9

Koronavirová nákaza COVID-19 představuje riziko závažného hospodářského poklesu s dopadem na celé hospodářství EU, jenž zasahuje podniky, pracovní místa a domácnosti. Je zapotřebí dobře zacílená veřejná podpora, aby na trzích zůstala k dispozici dostatečná likvidita, aby bylo možné čelit škodám způsobeným zdravým podnikům a zachovat kontinuitu hospodářské činnosti během koronavirové nákazy COVID-19 i po ní. Členské státy se také mohou rozhodnout, že podpoří hospodářské subjekty v odvětví cestování a cestovního ruchu s cílem zajistit, aby žádosti o vrácení peněz podané v důsledku nákazy COVID-19 byly uspokojeny za účelem zajištění ochrany práv cestujících a spotřebitelů a rovného zacházení s cestujícími. Vzhledem k omezené výši rozpočtu EU bude hlavní reakce pocházet z vnitrostátních rozpočtů členských států. Pravidla EU pro státní podporu umožňují členským státům přijímat rychlá a účinná opatření na podporu občanů a podniků, zejména malých a středních podniků, které čelí hospodářským problémům v důsledku šíření koronavirové nákazy COVID-19.“

| 19. | Bod 13 se nahrazuje tímto:






  „13. | Členské státy mohou rovněž navrhovat podpůrná opatření v souladu s nařízeními o blokových výjimkách (10) bez zapojení Komise.“ |
| --- | --- | --- |

19.

„13.

Členské státy mohou rovněž navrhovat podpůrná opatření v souladu s nařízeními o blokových výjimkách (10) bez zapojení Komise.“

| 20. | Bod 20 se nahrazuje tímto:






  „20. | Dočasná opatření podpory upravená tímto sdělením lze vzájemně kumulovat v souladu s ustanoveními obsaženými v konkrétních oddílech tohoto sdělení. Dočasná opatření podpory upravená tímto sdělením lze kumulovat s podporou podle nařízení o podpoře de minimis (11) nebo s podporou podle nařízení o blokových výjimkách (12), jsou-li dodržena ustanovení a pravidla kumulace uvedených nařízení.“ |
| --- | --- | --- |

20.

„20.

Dočasná opatření podpory upravená tímto sdělením lze vzájemně kumulovat v souladu s ustanoveními obsaženými v konkrétních oddílech tohoto sdělení. Dočasná opatření podpory upravená tímto sdělením lze kumulovat s podporou podle nařízení o podpoře de minimis (11) nebo s podporou podle nařízení o blokových výjimkách (12), jsou-li dodržena ustanovení a pravidla kumulace uvedených nařízení.“

| 21. | Vkládá se nový bod 20a, který zní:






  „20a. | Podle tohoto sdělení se neposuzuje podpora úvěrovým a finančním institucím; výjimkou jsou: i) nepřímé výhody plynoucí úvěrovým nebo finančním institucím, které podporu distribuují ve formě úvěrů nebo záruk podle oddílů 3.1 až 3.3 v souladu se zárukami podle oddílu 3.4, a ii) podpora podle oddílu 3.10 za předpokladu, že se příslušný režim podpory nezaměřuje výhradně na zaměstnance z finančního sektoru.“ |
| --- | --- | --- |

21.

„20a.

Podle tohoto sdělení se neposuzuje podpora úvěrovým a finančním institucím; výjimkou jsou: i) nepřímé výhody plynoucí úvěrovým nebo finančním institucím, které podporu distribuují ve formě úvěrů nebo záruk podle oddílů 3.1 až 3.3 v souladu se zárukami podle oddílu 3.4, a ii) podpora podle oddílu 3.10 za předpokladu, že se příslušný režim podpory nezaměřuje výhradně na zaměstnance z finančního sektoru.“

| 22. | Název oddílu 3.1 se nahrazuje tímto:






  „3.1 | Omezené částky podpory“. |
| --- | --- | --- |

22.

„3.1

| 23. | V bodě 22 se poznámka pod čarou č. 16 nahrazuje tímto:
  „Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, musí daňová povinnost, pro kterou je toto zvýhodnění poskytnuto, vzniknout nejpozději dne 31. prosince 2020.“ |
| --- | --- |

23.

„Je-li podpora poskytnuta ve formě daňového zvýhodnění, musí daňová povinnost, pro kterou je toto zvýhodnění poskytnuto, vzniknout nejpozději dne 31. prosince 2020.“

| 24. | Bod 23a se nahrazuje tímto:






  „23a. | Pokud je podnik činný v několika odvětvích, pro něž platí různé maximální částky podle bodů 22 písm. a) a 23 písm. a), dotčený členský stát zajistí vhodnými způsoby, jako je např. oddělené účetnictví, aby byl u každé z těchto činností dodržen příslušný strop a aby nebyla překročena celková maximální částka 800 000 EUR na podnik. Pokud je podnik činný v odvětvích, na něž se vztahuje bod 23 písm. a), neměla by být překročena celková maximální částka 120 000 EUR na podnik.“ |
| --- | --- | --- |

24.

„23a.

Pokud je podnik činný v několika odvětvích, pro něž platí různé maximální částky podle bodů 22 písm. a) a 23 písm. a), dotčený členský stát zajistí vhodnými způsoby, jako je např. oddělené účetnictví, aby byl u každé z těchto činností dodržen příslušný strop a aby nebyla překročena celková maximální částka 800 000 EUR na podnik. Pokud je podnik činný v odvětvích, na něž se vztahuje bod 23 písm. a), neměla by být překročena celková maximální částka 120 000 EUR na podnik.“

| 25. | Vkládá se nový bod 24a, který zní:






  „24a. | Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 nelze kumulovat s podporou poskytnutou na stejnou jistinu podkladového úvěru podle oddílu 3.3 a naopak. Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 a podle oddílu 3.3 lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 25 písm. d), resp. v bodě 27 písm. d). Příjemce může souběžně využít několik opatření podle oddílu 3.2 za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 25 písm. d) a e).“ |
| --- | --- | --- |

25.

„24a.

Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 nelze kumulovat s podporou poskytnutou na stejnou jistinu podkladového úvěru podle oddílu 3.3 a naopak. Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 a podle oddílu 3.3 lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 25 písm. d), resp. v bodě 27 písm. d). Příjemce může souběžně využít několik opatření podle oddílu 3.2 za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 25 písm. d) a e).“

| 26. | V bodě 25 písm. d) se podbod iii) nahrazuje tímto:






  „iii. | s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi (například v souvislosti s charakteristikami některého typu podniků), lze úvěr navýšit tak, aby pokryl potřebnou likviditu od okamžiku poskytnutí po nadcházejících osmnáct měsíců (malé a střední podniky (13)) či nadcházejících dvanáct měsíců (velké podniky). Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce (14).“ |
| --- | --- | --- |

26.

„iii.

s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi (například v souvislosti s charakteristikami některého typu podniků), lze úvěr navýšit tak, aby pokryl potřebnou likviditu od okamžiku poskytnutí po nadcházejících osmnáct měsíců (malé a střední podniky (13)) či nadcházejících dvanáct měsíců (velké podniky). Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce (14).“

| 27. | V bodě 25 se písmeno e) nahrazuje tímto:






  „e. | U úvěrů se splatností do 31. prosince 2020 může být částka jistiny úvěru vyšší než podle bodu 25 písm. d) s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi, a za předpokladu, že je nadále zajištěna přiměřenost podpory a že tuto skutečnost členský stát prokáže Komisi.“ |
| --- | --- | --- |

27.

„e.

U úvěrů se splatností do 31. prosince 2020 může být částka jistiny úvěru vyšší než podle bodu 25 písm. d) s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi, a za předpokladu, že je nadále zajištěna přiměřenost podpory a že tuto skutečnost členský stát prokáže Komisi.“

| 28. | Bod 26 se nahrazuje tímto:






  „26. | Aby se zajistil přístup k likviditě pro podniky, které se potýkají s jejím náhlým nedostatkem, mohou být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením subvencované úrokové sazby na omezenou dobu a částku úvěru. Kromě toho může být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením také podřízený dluh, který je v případě úpadkového řízení podřízen běžným přednostním věřitelům. Takovýto dluh představuje nástroj, který narušuje hospodářskou soutěž méně než vlastní nebo hybridní kapitál, jelikož za předpokladu trvání podniku (going concern) nemůže být automaticky přeměněn na vlastní kapitál. Podpora ve formě podřízeného dluhu (15) proto musí splňovat příslušné podmínky podle oddílu 3.3, který se týká dluhových nástrojů. Jelikož však zvyšuje schopnost společností přijmout přednostní dluh podobně jako kapitálová podpora, použije se navíc přirážka za úvěrové riziko a další omezení týkající se částky ve srovnání s přednostním dluhem (jedna třetina u velkých podniků a polovina částky u malých a středních podniků, přičemž se vychází z částek stanovených v bodě 27 písm. d) podbodech i) nebo ii)). Aby bylo zajištěno rovné zacházení, měl by být podřízený dluh po překročení těchto stropů posuzován v souladu s podmínkami pro rekapitalizační opatření COVID-19 stanovenými v oddíle 3.11.“ |
| --- | --- | --- |

28.

„26.

Aby se zajistil přístup k likviditě pro podniky, které se potýkají s jejím náhlým nedostatkem, mohou být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením subvencované úrokové sazby na omezenou dobu a částku úvěru. Kromě toho může být za současných okolností vhodným, nezbytným a cíleným řešením také podřízený dluh, který je v případě úpadkového řízení podřízen běžným přednostním věřitelům. Takovýto dluh představuje nástroj, který narušuje hospodářskou soutěž méně než vlastní nebo hybridní kapitál, jelikož za předpokladu trvání podniku (going concern) nemůže být automaticky přeměněn na vlastní kapitál. Podpora ve formě podřízeného dluhu (15) proto musí splňovat příslušné podmínky podle oddílu 3.3, který se týká dluhových nástrojů. Jelikož však zvyšuje schopnost společností přijmout přednostní dluh podobně jako kapitálová podpora, použije se navíc přirážka za úvěrové riziko a další omezení týkající se částky ve srovnání s přednostním dluhem (jedna třetina u velkých podniků a polovina částky u malých a středních podniků, přičemž se vychází z částek stanovených v bodě 27 písm. d) podbodech i) nebo ii)). Aby bylo zajištěno rovné zacházení, měl by být podřízený dluh po překročení těchto stropů posuzován v souladu s podmínkami pro rekapitalizační opatření COVID-19 stanovenými v oddíle 3.11.“

| 29. | Vkládá se nový bod 26a, který zní:






  „26a. | Podporu poskytnutou podle oddílu 3.3 nelze kumulovat s podporou poskytnutou na stejnou jistinu podkladového úvěru podle oddílu 3.2 a naopak. Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 a podle oddílu 3.3 lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí prahové hodnoty stanovené v bodě 25 písm. d), resp. v bodě 27 písm. d). Příjemce může souběžně využít několik opatření podle oddílu 3.3 za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 27 písm. d) a e).“ |
| --- | --- | --- |

29.

„26a.

Podporu poskytnutou podle oddílu 3.3 nelze kumulovat s podporou poskytnutou na stejnou jistinu podkladového úvěru podle oddílu 3.2 a naopak. Podporu poskytnutou podle oddílu 3.2 a podle oddílu 3.3 lze kumulovat ve vztahu k různým úvěrům, ovšem za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí prahové hodnoty stanovené v bodě 25 písm. d), resp. v bodě 27 písm. d). Příjemce může souběžně využít několik opatření podle oddílu 3.3 za předpokladu, že celková částka úvěrů na příjemce nepřekročí stropy stanovené v bodě 27 písm. d) a e).“

| 30. | V bodě 27 písm. d) se podbod iii) nahrazuje tímto:






  „iii. | s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi (například v souvislosti s charakteristikami některého typu podniků), lze úvěr navýšit tak, aby pokryl potřebnou likviditu od okamžiku poskytnutí po nadcházejících osmnáct měsíců (malé a střední podniky (16)) či nadcházejících dvanáct měsíců (velké podniky). Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce (17).“ Komise může přijmout i alternativní mechanismy za předpokladu, že celkově povedou k obdobnému výsledku, pokud jde o motivační účinky na ukončení státní účasti, a budou mít obdobný celkový dopad na protiplnění státu. |
| --- | --- | --- |

30.

„iii.

s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi (například v souvislosti s charakteristikami některého typu podniků), lze úvěr navýšit tak, aby pokryl potřebnou likviditu od okamžiku poskytnutí po nadcházejících osmnáct měsíců (malé a střední podniky (16)) či nadcházejících dvanáct měsíců (velké podniky). Potřeba likvidity by měla být stanovena prostřednictvím čestného prohlášení příjemce (17).“ Komise může přijmout i alternativní mechanismy za předpokladu, že celkově povedou k obdobnému výsledku, pokud jde o motivační účinky na ukončení státní účasti, a budou mít obdobný celkový dopad na protiplnění státu.

| 31. | Bod 27 se písm. e) nahrazuje tímto:






  „e. | U úvěrů se splatností do 31. prosince 2020 může být částka jistiny úvěru vyšší než podle bodu 27 písm. d) s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi, a za předpokladu, že je nadále zajištěna přiměřenost podpory a že tuto skutečnost členský stát prokáže Komisi.“ |
| --- | --- | --- |

31.

„e.

U úvěrů se splatností do 31. prosince 2020 může být částka jistiny úvěru vyšší než podle bodu 27 písm. d) s náležitým odůvodněním, které členský stát poskytne Komisi, a za předpokladu, že je nadále zajištěna přiměřenost podpory a že tuto skutečnost členský stát prokáže Komisi.“

| 32. | Vkládá se bod 27a, který zní:






  „27a. | Dluhové nástroje, které jsou v případě úpadkového řízení podřízeny běžným přednostním věřitelům, mohou být poskytnuty za snížené úrokové sazby, které se přinejmenším rovnají základní sazbě a rozpětím úvěrového rizika uvedeným v tabulce v bodě 27 písm. a) plus 200 bazických bodů v případě velkých podniků a 150 bazických bodů v případě malých a středních podniků. Na tyto dluhové nástroje se vztahuje alternativní možnost podle bodu 27 písm. b). Rovněž musí být splněn bod 27 písm. c), f) a g). Pokud výše podřízeného dluhu překročí oba tyto stropy (18), slučitelnost nástroje s vnitřním trhem se určí podle oddílu 3.11:






  i. | dvě třetiny ročních mzdových nákladů příjemce v případě velkých podniků a roční mzdové náklady příjemce v případě malých a středních podniků ve smyslu bodu 27 písm. d) podbodu i) a |
| --- | --- | --- | --- |

32.

„27a.

Dluhové nástroje, které jsou v případě úpadkového řízení podřízeny běžným přednostním věřitelům, mohou být poskytnuty za snížené úrokové sazby, které se přinejmenším rovnají základní sazbě a rozpětím úvěrového rizika uvedeným v tabulce v bodě 27 písm. a) plus 200 bazických bodů v případě velkých podniků a 150 bazických bodů v případě malých a středních podniků. Na tyto dluhové nástroje se vztahuje alternativní možnost podle bodu 27 písm. b). Rovněž musí být splněn bod 27 písm. c), f) a g). Pokud výše podřízeného dluhu překročí oba tyto stropy (18), slučitelnost nástroje s vnitřním trhem se určí podle oddílu 3.11:

i.

dvě třetiny ročních mzdových nákladů příjemce v případě velkých podniků a roční mzdové náklady příjemce v případě malých a středních podniků ve smyslu bodu 27 písm. d) podbodu i) a

| ii. | 8,4 % celkového obratu příjemce v roce 2019 v případě velkých podniků a 12,5 % celkového obratu příjemce v roce 2019 v případě malých a středních podniků.“ |
| --- | --- |

ii.

8,4 % celkového obratu příjemce v roce 2019 v případě velkých podniků a 12,5 % celkového obratu příjemce v roce 2019 v případě malých a středních podniků.“

| 33. | Bod 28 se nahrazuje tímto:






  „28. | Podpora ve formě záruk a úvěrů podle oddílu 3.1, oddílu 3.2 a oddílu 3.3 tohoto sdělení může být poskytnuta podnikům, které čelí náhlému nedostatku likvidity, přímo nebo prostřednictvím úvěrových institucí a jiných finančních institucí jako finančních zprostředkovatelů. V posledně uvedeném případě musí být splněny níže uvedené podmínky.“ |
| --- | --- | --- |

33.

„28.

Podpora ve formě záruk a úvěrů podle oddílu 3.1, oddílu 3.2 a oddílu 3.3 tohoto sdělení může být poskytnuta podnikům, které čelí náhlému nedostatku likvidity, přímo nebo prostřednictvím úvěrových institucí a jiných finančních institucí jako finančních zprostředkovatelů. V posledně uvedeném případě musí být splněny níže uvedené podmínky.“

| 34. | Bod 31 se nahrazuje tímto:






  „31. | Úvěrové instituce nebo jiné finanční instituce by měly v co největší možné míře přenést výhody veřejné záruky nebo subvencovaných úrokových sazeb pro úvěry na konečné příjemce. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb, než by tomu bylo bez těchto veřejných záruk nebo úvěrů, byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům.“ |
| --- | --- | --- |

34.

„31.

Úvěrové instituce nebo jiné finanční instituce by měly v co největší možné míře přenést výhody veřejné záruky nebo subvencovaných úrokových sazeb pro úvěry na konečné příjemce. Finanční zprostředkovatel musí být schopen prokázat, že provozuje mechanismus, který zajišťuje, aby výhody v podobě vyššího objemu financování, rizikovějších portfolií, méně přísných požadavků na zajištění, nižších prémií za záruky nebo nižších úrokových sazeb, než by tomu bylo bez těchto veřejných záruk nebo úvěrů, byly v co největším rozsahu postupovány konečným příjemcům.“

| 35. | V bodě 37 se písmeno j) nahrazuje tímto:






  „j. | infrastruktury pro testování a rozšiřování výroby jsou přístupné několika uživatelům a přístup se udílí na transparentním a nediskriminačním základě. Podnikům, které financovaly nejméně 10 % investičních nákladů, může být udělen přednostní přístup za výhodnějších podmínek;“ |
| --- | --- | --- |

35.

„j.

infrastruktury pro testování a rozšiřování výroby jsou přístupné několika uživatelům a přístup se udílí na transparentním a nediskriminačním základě. Podnikům, které financovaly nejméně 10 % investičních nákladů, může být udělen přednostní přístup za výhodnějších podmínek;“

| 36. | Vkládá se nový bod 43a, který zní:






  „43a. | V rozsahu, v jakém tento režim zahrnuje rovněž zaměstnance úvěrových nebo finančních institucí, není cílem žádné podpory poskytnuté těmto institucím zachovat nebo obnovit jejich životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost, jelikož je tato podpora poskytována především pro sociální účely (19). Komise se tudíž domnívá, že by tato podpora neměla být kvalifikována jako mimořádná veřejná finanční podpora podle čl. 2 odst. 1 bodu 28 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 3 odst. 1 bodu 29 nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí, a neměla by být posuzována podle pravidel pro státní podporu použitelných na bankovní sektor (20).“ |
| --- | --- | --- |

36.

„43a.

V rozsahu, v jakém tento režim zahrnuje rovněž zaměstnance úvěrových nebo finančních institucí, není cílem žádné podpory poskytnuté těmto institucím zachovat nebo obnovit jejich životaschopnost, likviditu nebo platební schopnost, jelikož je tato podpora poskytována především pro sociální účely (19). Komise se tudíž domnívá, že by tato podpora neměla být kvalifikována jako mimořádná veřejná finanční podpora podle čl. 2 odst. 1 bodu 28 směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank a čl. 3 odst. 1 bodu 29 nařízení o jednotném mechanismu pro řešení krizí, a neměla by být posuzována podle pravidel pro státní podporu použitelných na bankovní sektor (20).“

| 37. | Vkládá se nový oddíl, který zní:
  „3.11.   Rekapitalizační opatření









  44. | Tento dočasný rámec stanoví kritéria podle pravidel EU pro státní podporu, na základě nichž mohou členské státy poskytovat veřejnou podporu ve formě kapitálových nástrojů a/nebo hybridních kapitálových nástrojů podnikům, které čelí finančním potížím v důsledku koronavirové nákazy COVID-19 (21). Jeho cílem je zajistit, aby v důsledku narušení hospodářství nemusely trh zbytečně opustit podniky, které byly v době před vypuknutím této nákazy životaschopné. Rekapitalizace proto nesmí přesáhnout minimum potřebné k tomu, aby byla zajištěna životaschopnost příjemce, a neměla by jít nad rámec obnovení kapitálové struktury příjemce do stavu před koronavirovou nákazou COVID-19. Velké podniky musí informovat o tom, jak podpora, kterou obdržely, napomáhá jejich činnostem v souladu s cíli EU a povinnostmi na úrovni členských států v souvislosti s ekologickou a digitální transformací, včetně cíle EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050. |
| --- | --- | --- |

37.

„3.11.   Rekapitalizační opatření

44.

| 45. | Komise zároveň zdůrazňuje, že poskytování vnitrostátní veřejné podpory ve formě kapitálových nástrojů a/nebo hybridních kapitálových nástrojů, ať už v rámci režimů nebo v jednotlivých případech, by mělo být zvažováno, pouze pokud neexistuje jiné vhodné řešení. Vydávání takových nástrojů by navíc mělo podléhat přísným podmínkám, neboť tyto nástroje velmi narušují hospodářskou soutěž mezi podniky. Takovéto intervence tedy musí podléhat jasným podmínkám, pokud jde o začátek státní účasti, protiplnění a ukončení kapitálové účasti v dotčených podnicích, jakož i správním ustanovením a vhodným opatřením k omezení narušení hospodářské soutěže. V této souvislosti Komise konstatuje, že koncipování vnitrostátních podpůrných opatření způsobem, který splňuje cíle politiky EU související s ekologickou a digitální transformací hospodářství členských států, umožní udržitelnější dlouhodobý růst a podpoří transformaci vedoucí k dohodnutému cíli EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

45.

3.11.1   Použitelnost

| 46. | Na rekapitalizační režimy a jednotlivá rekapitalizační opatření členských států pro nefinanční podniky (společně dále jen „rekapitalizační opatření COVID-19“) podle tohoto sdělení, které nejsou zahrnuty v oddíle 3.1 tohoto sdělení, se vztahují následující podmínky. Vztahují se na rekapitalizační opatření COVID-19 pro velké podniky a malé a střední podniky. (22) |
| --- | --- |

46.

| 47. | Tyto podmínky se vztahují rovněž na podřízené dluhové nástroje, které překračují oba stropy uvedené v bodě 27a podbodech i) a ii) v oddíle 3.3 tohoto sdělení. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Rekapitalizační opatření COVID-19 nesmí být poskytnuta po 30. červnu 2021. |
| --- | --- |

48.

3.11.2   Podmínky způsobilosti a státní účasti

| 49. | Rekapitalizační opatření COVID-19 musí splňovat tyto podmínky:






  a) | bez intervence státu by byl jejich příjemce nucen ukončit svou činnost nebo by čelil závažným obtížím, pokud jde o zachování svých činností. Takové obtíže mohou být prokázány zejména zhoršením poměru dluhu k vlastnímu kapitálu nebo podobnými ukazateli; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

bez intervence státu by byl jejich příjemce nucen ukončit svou činnost nebo by čelil závažným obtížím, pokud jde o zachování svých činností. Takové obtíže mohou být prokázány zejména zhoršením poměru dluhu k vlastnímu kapitálu nebo podobnými ukazateli;

| b) | intervence je v obecném zájmu. Za ten lze považovat zamezení sociálním dopadům a selhání trhu v důsledku značné ztráty pracovních míst, zániku inovativní společnosti, zániku systémově významné společnosti, zamezení riziku narušení důležité služby nebo podobné situace, které dotčený členský stát řádně odůvodní; |
| --- | --- |

b)

intervence je v obecném zájmu. Za ten lze považovat zamezení sociálním dopadům a selhání trhu v důsledku značné ztráty pracovních míst, zániku inovativní společnosti, zániku systémově významné společnosti, zamezení riziku narušení důležité služby nebo podobné situace, které dotčený členský stát řádně odůvodní;

| c) | příjemce není schopen najít financování na trzích za přijatelných podmínek a horizontální opatření, která v dotčeném členském státě existují k pokrytí potřeb likvidity, nepostačují k zajištění životaschopnosti podniku a |
| --- | --- |

c)

příjemce není schopen najít financování na trzích za přijatelných podmínek a horizontální opatření, která v dotčeném členském státě existují k pokrytí potřeb likvidity, nepostačují k zajištění životaschopnosti podniku a

| d) | příjemce není podnikem, který se nacházel v obtížích již ke dni 31. prosince 2019 (ve smyslu obecného nařízení o blokových výjimkách (23)). |
| --- | --- |

d)

příjemce není podnikem, který se nacházel v obtížích již ke dni 31. prosince 2019 (ve smyslu obecného nařízení o blokových výjimkách (23)).

| 50. | Členské státy poskytnou rekapitalizační opatření COVID-19 na základě režimu podpory schváleného Komisí pouze na základě písemné žádosti potenciálních přijímajících podniků o tuto podporu. Pokud jde o podporu podléhající individuální oznamovací povinnosti, členské státy doloží tuto písemnou žádost v rámci oznámení jednotlivých opatření podpory Komisi. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Požadavky tohoto oddílu a oddílů 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 a 3.11.7 se vztahují jak na rekapitalizační režimy, tak na jednotlivá opatření podpory COVID-19. Při schvalování režimu Komise požádá o samostatné oznámení jednotlivé podpory přesahující prahovou hodnotu 250 milionů EUR. V souvislosti s těmito oznámeními Komise posoudí, zda stávající financování na trhu nebo horizontální opatření k pokrytí potřeb likvidity nejsou k zajištění životaschopnosti příjemce postačující, zda zvolené rekapitalizační nástroje a podmínky, které jsou s nimi spojeny, jsou pro řešení závažných potíží příjemce vhodné, zda je podpora přiměřená a zda jsou splněny podmínky uvedené v tomto oddíle a v oddílech 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 a 3.11.7. |
| --- | --- |

51.

3.11.3   Druhy rekapitalizačních opatření

| 52. | Členské státy mohou poskytnout rekapitalizační opatření COVID-19 za použití dvou různých souborů rekapitalizačních nástrojů:






  a) | kapitálových nástrojů, zejména emise nových kmenových nebo prioritních akcií, a/nebo |
| --- | --- | --- |

52.

a)

kapitálových nástrojů, zejména emise nových kmenových nebo prioritních akcií, a/nebo

| b) | nástrojů s kapitálovou složkou (dále jen „hybridní kapitálové nástroje“) (24), zejména práva na účast na zisku, vkladů tichého společníka a konvertibilních zajištěných nebo nezajištěných dluhopisů. |
| --- | --- |

b)

nástrojů s kapitálovou složkou (dále jen „hybridní kapitálové nástroje“) (24), zejména práva na účast na zisku, vkladů tichého společníka a konvertibilních zajištěných nebo nezajištěných dluhopisů.

| 53. | Intervence státu může mít podobu jakékoli varianty výše uvedených nástrojů nebo kombinace kapitálových a hybridních kapitálových nástrojů. Členské státy mohou rovněž upisovat výše uvedené nástroje v rámci nabídky trhu pod podmínkou, že jakýkoli výsledný státní intervence u příjemce splňuje podmínky stanovené v oddíle 3.11 tohoto sdělení. Členský stát musí zajistit, aby vybrané rekapitalizační nástroje a s nimi související podmínky byly vhodné pro řešení rekapitalizačních potřeb příjemce a zároveň co nejméně narušovaly hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

53.

3.11.4   Objem rekapitalizace

| 54. | Aby byla zajištěna přiměřenost pomoci, nesmí objem rekapitalizace COVID-19 přesáhnout minimum potřebné k tomu, aby byla zajištěna životaschopnost příjemce, a neměl by jít nad rámec obnovení kapitálové struktury příjemce podpory do stavu před vypuknutím koronavirové nákazy COVID-19, tj. situace ke dni 31. prosince 2019. Při posuzování přiměřenosti podpory se zohlední státní podpora, která byla poskytnuta nebo která je plánována v souvislosti s koronavirovou nákazou COVID-19. |
| --- | --- |

54.

3.11.5   Protiplnění a ukončení intervence státu

Obecné zásady

| 55. | Stát obdrží za investici přiměřenou odměnu. Čím více protiplnění odpovídá tržním podmínkám, tím menší je potenciální narušení hospodářské soutěže způsobené intervencí státu. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Rekapitalizace COVID-19 by měla být splacena, až se hospodářství stabilizuje. Komise považuje za vhodné poskytnout příjemci na splacení rekapitalizace dostatečnou dobu. Členský stát musí zavést mechanismus, který zajistí postupné vytváření pobídek ke splacení. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Protiplnění za rekapitalizační opatření COVID-19 by se mělo zvyšovat s cílem přiblížit se tržním cenám a motivovat tak příjemce a ostatní akcionáře ke splacení státního rekapitalizačního opatření a minimalizovat riziko narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Z toho vyplývá, že rekapitalizační opatření COVID-19 musí zahrnovat vhodné pobídky, aby podniky byly motivovány ke splacení této rekapitalizace a hledání alternativního kapitálu, až to tržní podmínky dovolí, a to prostřednictvím požadavku na dostatečně vysoké protiplnění za rekapitalizaci. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Jakožto alternativu ke způsobům stanovení protiplnění uvedeným níže mohou členské státy oznamovat režimy nebo jednotlivá opatření v případech, kdy je stanovení protiplnění upraveno podle prvků a seniority kapitálového nástroje ze předpokladu, že celkově vedou k podobnému výsledku, pokud jde o motivační účinek k ukončení státní účasti, a mají podobný celkový dopad na odměnu plynoucí státu. |
| --- | --- |

59.

Protiplnění za kapitálové nástroje

| 60. | Kapitálová injekce ze strany státu nebo rovnocenná intervence se provedou za cenu, která nepřekračuje průměrnou cenu akcií příjemce za 15 dní předcházejících podání žádosti o kapitálovou injekci. Pokud příjemce není kótovanou společností, měl by být odhad jeho tržní hodnoty stanoven nezávislým odborníkem nebo jinými přiměřenými prostředky. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Součástí každého rekapitalizačního opatření musí být mechanismus navýšení protiplnění státu s cílem motivovat příjemce ke zpětnému odkupu státních kapitálových injekcí. Toto navýšení protiplnění může mít formu dodatečných akcií (25) poskytnutých státu nebo jiných mechanismů a mělo by odpovídat alespoň 10 % navýšení protiplnění příslušejícího státu (za účast vyplývající z nevrácené kapitálové injekce státu v souvislosti s krizí COVID-19) pro každý z kroků navyšování protiplnění:






  a) | Mechanismus navýšení protiplnění se aktivuje čtyři roky po poskytnutí kapitálové injekce COVID-19, pokud stát neprodal alespoň 40 procent své kapitálové účasti vyplývající z této kapitálové injekce. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

Mechanismus navýšení protiplnění se aktivuje čtyři roky po poskytnutí kapitálové injekce COVID-19, pokud stát neprodal alespoň 40 procent své kapitálové účasti vyplývající z této kapitálové injekce.

| b) | Mechanismus navýšení protiplnění se opět aktivuje šest let po poskytnutí kapitálové injekce COVID-19, pokud stát neprodal celou svou kapitálovou účast vyplývající z této kapitálové injekce (26). |
| --- | --- |

b)

Mechanismus navýšení protiplnění se opět aktivuje šest let po poskytnutí kapitálové injekce COVID-19, pokud stát neprodal celou svou kapitálovou účast vyplývající z této kapitálové injekce (26).

If the beneficiary is not a publicly listed company, Member States may decide to implement each of the two steps one year later, i.e. five years and seven years after granting of the COVID-19 equity injection, respectively.

| 62. | Není-li příjemce kótovanou společností, mohou se členské státy rozhodnout provést každý z těchto dvou kroků o rok později, tj. pět let a sedm let po poskytnutí kapitálové injekce COVID-19. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Příjemce by měl mít kdykoli možnost zpětně odkoupit kapitálový podíl, který stát získal. Aby bylo zajištěno, že stát dostane za investici přiměřené protiplnění, měla by být cena za zpětný odkup stanovena jako vyšší z těchto dvou částek: i) nominální investice státu navýšená o protiplnění v podobě ročního úroku, které je o 200 bazických bodů vyšší, než je uvedeno níže v tabulce (27); nebo ii) tržní cena v okamžiku zpětného odkupu. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Jinak může stát svůj kapitálový podíl kdykoli prodat za tržní cenu i jiným kupujícím, než je příjemce. K tomuto prodeji je v zásadě nutná otevřená a nediskriminační konzultace s potenciálními kupujícími nebo prodej na burze cenných papírů. Stát může dát stávajícím akcionářům přednostní právo na nákup za cenu, která z veřejné konzultace vyplyne. |
| --- | --- |

64.

Protiplnění za hybridní kapitálové nástroje

| 65. | Do celkové výše protiplnění za hybridní kapitálové nástroje se musí odpovídajícím způsobem promítnout tyto prvky:






  a) | charakteristiky zvoleného nástroje včetně míry jeho podřízenosti, rizika a všech způsobů platby; |
| --- | --- | --- |

65.

a)

charakteristiky zvoleného nástroje včetně míry jeho podřízenosti, rizika a všech způsobů platby;

| b) | zakomponované prvky motivující k ukončení účasti (např. navyšovací doložky a doložky o splacení) a |
| --- | --- |

b)

zakomponované prvky motivující k ukončení účasti (např. navyšovací doložky a doložky o splacení) a

| c) | přiměřené referenční úrokové sazby. |
| --- | --- |

c)

přiměřené referenční úrokové sazby.

| 66. | Minimální protiplnění za hybridní kapitálové nástroje až do jejich konverze na nástroje obdobné nástrojům kapitálovým se rovná alespoň součtu základní sazby (jednoletá sazba IBOR nebo ekvivalentní sazba zveřejňovaná Komisí (28)) a prémie stanovené níže.
  Protiplnění za hybridní kapitálové nástroje: jednoletá sazba IBOR +










  Typ příjemce | 1. rok | 2. a 3. rok | 4. a 5. rok | 6. a 7. rok | 8. rok a další roky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malé a střední podniky | 225 b. b. | 325 b. b. | 450 b. b. | 600 b. b. | 800 b. b. |
| Velké podniky | 250 b. b. | 350 b. b. | 500 b. b. | 700 b. b. | 950 b. b. |

66.

Protiplnění za hybridní kapitálové nástroje: jednoletá sazba IBOR +

Typ příjemce

1. rok

2. a 3. rok

4. a 5. rok

6. a 7. rok

8. rok a další roky

Malé a střední podniky

225 b. b.

325 b. b.

450 b. b.

600 b. b.

800 b. b.

Velké podniky

250 b. b.

350 b. b.

500 b. b.

700 b. b.

950 b. b.

| 67. | Konverze hybridních kapitálových nástrojů na vlastní kapitál se provádí sazbou 5 % nebo více pod úrovní teoretické ceny bez upisovacího práva (TERP) v okamžiku konverze. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Po konverzi na vlastní kapitál musí být zaveden navyšovací mechanismus, který zvýší protiplnění státu tak, aby byli příjemci motivováni ke zpětnému odkupu státních kapitálových injekcí. Pokud je vlastní kapitál plynoucí ze státní intervence COVID-19 stále ve vlastnictví státu dva roky po konverzi na vlastní kapitál, obdrží stát dodatečný podíl vlastnictví příjemce nad rámec své zbývající účasti plynoucí z konverze hybridních kapitálových nástrojů COVID-19, kterou stát provedl. Tento dodatečný podíl vlastnictví činí minimálně 10 % zbývající účasti plynoucí z konverze hybridních kapitálových nástrojů COVID-19, kterou stát provedl. Komise může přijmout alternativní mechanismy navýšení za předpokladu, že mají stejný motivační účinek a obdobný celkový dopad na protiplnění státu. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Členské státy si mohou zvolit vzorec stanovení cen, který obsahuje další navyšovací doložky nebo doložky o splacení. Tyto prvky by měly být navrženy tak, aby motivovaly k brzkému ukončení státní rekapitalizační podpory příjemce. Komise může přijmout i alternativní metodiku stanovení cen za předpokladu, že výsledné protiplnění je obdobné jako protiplnění stanovené použitím výše uvedené metodiky nebo vyšší. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Jelikož se povaha hybridních nástrojů značně liší, Komise neposkytuje pokyny ke všem typům nástrojů. Hybridní nástroje se v každém případě řídí výše uvedenými zásadami s tím, že protiplnění odráží riziko konkrétních nástrojů. |
| --- | --- |

70.

3.11.6.   Správní opatření a předcházení nepatřičnému narušení hospodářské soutěže

| 71. | Aby se předešlo nepatřičnému narušení hospodářské soutěže, nesmějí se příjemci podpory dopouštět agresivní obchodní expanze financované ze státní podpory nebo podstupovat nadměrné riziko. Obecně platí, že čím menší je kapitálový podíl členského státu a čím vyšší je protiplnění, tím nižší je potřeba záruk. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Pokud je příjemce rekapitalizačního opatření COVID-19 převyšujícího 250 milionů EUR podnikem s významnou tržní silou nejméně na jednom z relevantních trhů, na nichž působí, musí členský stát k zachování účinné hospodářské soutěže na těchto trzích navrhnout další opatření. Při navrhování těchto opatření mohou členské státy zejména nabízet strukturální závazky nebo závazky k určitému chování uvedené v oznámení Komise o nápravných prostředcích, které jsou přijatelné podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 a podle nařízení Komise (ES) č. 802/2004. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Příjemci rekapitalizačního opatření COVID-19 ho nesmějí propagovat v reklamě pro komerční účely. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Dokud není splaceno alespoň 75 % rekapitalizačních opatření COVID-19, nesmějí příjemci kromě malých a středních podniků nabýt více než 10 % podíl v konkurenčních subjektech nebo jiných subjektech v téže oblasti podnikání, a to ani těch, kteří působí v předcházejících a navazujících operacích. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Za mimořádných okolností, a aniž je dotčena kontrola spojování podniků, mohou tito příjemci nabýt více než 10 % podíl v subjektech, které v jejich oblasti podnikání působí v předcházejících nebo navazujících operacích, ovšem pouze pokud je tato akvizice nezbytná pro zachování životaschopnosti příjemce. Komise může tuto akvizici povolit, pokud je nezbytná pro zachování životaschopnosti příjemce. Akvizice nesmí být provedena dříve, než Komise v této věci rozhodne. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Státní podporu nelze použít ke křížovému subvencování hospodářských činností integrovaných podniků, které se již ke dni 31. prosince 2019 nacházely v hospodářských obtížích. V integrovaných společnostech musí existovat jasné oddělení účtů pro zajištění toho, aby rekapitalizační opatření tyto činnosti nezvýhodňovala. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Dokud nejsou rekapitalizační opatření COVID-19 zcela splacena, mohou příjemci provádět výplaty dividend, nepovinné výplaty kuponů a zpětné odkupy akcií pouze ve vztahu ke státu. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Dokud není splaceno alespoň 75 % rekapitalizačních opatření COVID-19, odměna jednotlivých členů vedení příjemců nesmí převyšovat pevnou složku jejich odměny stanovenou ke dni 31. prosince 2019. U osob, které se stanou členy vedení v okamžiku rekapitalizace nebo po ní, je platným limitem nejnižší pevná odměna kteréhokoliv člena vedení stanovená ke dni 31. prosince 2019. Za žádných okolností se nevyplácejí žádné bonusy ani jiné pohyblivé nebo srovnatelné složky odměny. |
| --- | --- |

78.

3.11.7.   Strategie pro postupné ukončování státní účasti plynoucí z rekapitalizace a povinnosti spojené s podáváním zpráv

| 79. | Příjemci kromě malých a středních podniků, kteří v okamžiku intervence obdrželi rekapitalizaci COVID-19 převyšující 25 % vlastního kapitálu, musí prokázat existenci důvěryhodné strategie pro postupné ukončování účasti členského státu, ledaže by státní intervence byla do dvanácti měsíců od data poskytnutí podpory snížena pod úroveň 25 % vlastního kapitálu (29). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Ve strategii pro postupné ukončování účasti se popíše:






  a) | plán příjemce, pokud jde o pokračování jeho činnosti a využití prostředků investovaných státem, včetně harmonogramu výplat protiplnění a splacení státní investice (dále společně jen „splátkový kalendář“), a |
| --- | --- | --- |

80.

a)

plán příjemce, pokud jde o pokračování jeho činnosti a využití prostředků investovaných státem, včetně harmonogramu výplat protiplnění a splacení státní investice (dále společně jen „splátkový kalendář“), a

| b) | opatření, která příjemce a stát přijmou za účelem dodržování splátkového kalendáře. |
| --- | --- |

b)

opatření, která příjemce a stát přijmou za účelem dodržování splátkového kalendáře.

| 81. | Strategie pro postupné ukončování účasti by měla být připravena a předložena členskému státu do dvanácti měsíců od poskytnutí podpory a musí být schválena členským státem. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Nad rámec povinnosti stanovené v bodech 79 až 81 musí příjemci informovat členský stát o pokroku dosaženém při plnění splátkového kalendáře a o souladu s podmínkami uvedenými v oddíle 3.11.6 do dvanácti měsíců od předložení kalendáře a poté pravidelně jednou za dvanáct měsíců. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Dokud nejsou rekapitalizační opatření COVID-19 zcela splacena, příjemci rekapitalizace COVID-19 kromě malých a středních podniků zveřejňují informace o využití obdržené podpory do dvanácti měsíců ode dne poskytnutí podpory a poté pravidelně jednou za dvanáct měsíců. Ty by měly zejména obsahovat informace o tom, jak podpora, kterou obdrželi, podporuje jejich činnost v souladu s cíli EU a povinnostmi na úrovni členských států v souvislosti s ekologickou a digitální transformací, včetně cíle EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Členský stát by měl Komisi každoročně podávat zprávu o plnění splátkového kalendáře a o souladu s podmínkami uvedenými v oddíle 3.11.6. Pokud příjemce obdržel rekapitalizaci COVID-19 přesahující 250 milionů EUR, musí zpráva obsahovat informace o souladu s podmínkami stanovenými v bodě 54. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Pokud do šesti let od rekapitalizace COVID-19 nebyla státní intervence snížena pod úroveň 15 % vlastního kapitálu příjemce, musí být Komisi předložen ke schválení plán restrukturalizace v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise posoudí, zda opatření zvažovaná v plánu restrukturalizace zajišťují životaschopnost příjemce, mimo jiné s ohledem na cíle EU a povinnosti na úrovni členských států v souvislosti s ekologickou a digitální transformací, a postupné ukončování účasti státu, aniž by nepříznivě ovlivnila obchod v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. Není-li příjemce kótovanou společností nebo je-li malým a středním podnikem, může členský stát rozhodnout, že plán restrukturalizace předloží pouze tehdy, pokud státní intervence nebyla sedm let po rekapitalizaci COVID-19 snížena pod úroveň 15 % vlastního kapitálu.“ |
| --- | --- |

85.

| 38. | Bod 44 se označuje jako bod 86 a mění se takto:






  „86. | S výjimkou podpory poskytnuté podle oddílů 3.9, 3.10 a 3.11 musí členské státy zveřejnit příslušné informace (30) o každé jednotlivé podpoře poskytnuté podle tohoto sdělení na souhrnných internetových stránkách věnovaných státní podpoře nebo v IT nástroji Komise (31) do dvanácti měsíců od poskytnutí podpory. Členské státy musí zveřejnit příslušné informace (32) o každé jednotlivé rekapitalizaci poskytnuté podle oddílu 3.11 na souhrnných internetových stránkách věnovaných státní podpoře nebo v IT nástroji Komise do tří měsíců od okamžiku rekapitalizace. Uvede se nominální hodnota rekapitalizace na příjemce.“ |
| --- | --- | --- |

38.

„86.

S výjimkou podpory poskytnuté podle oddílů 3.9, 3.10 a 3.11 musí členské státy zveřejnit příslušné informace (30) o každé jednotlivé podpoře poskytnuté podle tohoto sdělení na souhrnných internetových stránkách věnovaných státní podpoře nebo v IT nástroji Komise (31) do dvanácti měsíců od poskytnutí podpory. Členské státy musí zveřejnit příslušné informace (32) o každé jednotlivé rekapitalizaci poskytnuté podle oddílu 3.11 na souhrnných internetových stránkách věnovaných státní podpoře nebo v IT nástroji Komise do tří měsíců od okamžiku rekapitalizace. Uvede se nominální hodnota rekapitalizace na příjemce.“

| 39. | Body 45–52 se označují jako body 87–94. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Bod 49 se označuje jako bod 91 a nahrazuje se tímto:






  „91. | Komise použije toto sdělení od 19. března 2020 s ohledem na hospodářský dopad šíření koronavirové nákazy COVID-19, které vyžadovalo okamžitou akci. Toto sdělení je odůvodněno současnými mimořádnými okolnostmi a nepoužije se po 31. prosinci 2020, s výjimkou oddílu 3.11, který se použije do 1. července 2021. Komise může toto sdělení před 31. prosincem 2020 přezkoumat na základě významných důvodů politiky hospodářské soutěže nebo důvodů ekonomických. Je-li to užitečné, může Komise svůj přístup k jednotlivým otázkám rovněž dále objasnit.“ |
| --- | --- | --- |

40.

„91.

Komise použije toto sdělení od 19. března 2020 s ohledem na hospodářský dopad šíření koronavirové nákazy COVID-19, které vyžadovalo okamžitou akci. Toto sdělení je odůvodněno současnými mimořádnými okolnostmi a nepoužije se po 31. prosinci 2020, s výjimkou oddílu 3.11, který se použije do 1. července 2021. Komise může toto sdělení před 31. prosincem 2020 přezkoumat na základě významných důvodů politiky hospodářské soutěže nebo důvodů ekonomických. Je-li to užitečné, může Komise svůj přístup k jednotlivým otázkám rovněž dále objasnit.“

---

(1)  Sdělení Komise ze dne 19. března 2020, C(2020) 1863 (Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1).

(2)  Sdělení Komise ze dne 3. dubna 2020, C(2020) 2215 (Úř. věst. C 112I, 4.4.2020, s. 1).

(3)  Viz oddíl 4.2.3 sdělení Komise o pojmu státní podpora uvedeném v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, C(2016) 2946 (Úř. věst. C 262, 19.7.2016, s. 1).

(4)  Sdělení Komise – Pokyny pro členské státy týkající se přímých zahraničních investic a volného pohybu kapitálu ze třetích zemí a ochrany evropských strategických aktiv před začátkem používání nařízení (EU) 2019/452 (nařízení o prověřování přímých zahraničních investic), C(2020) 1981 final ze dne 25. března 2020.

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 ze dne 19. března 2019, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic směřujících do Unie (Úř. věst. L 79I, 21.3.2019, s. 1.).

(6)  Sdělení Komise – Pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (Úř. věst. C 19, 22.1.2014, s. 4).

(7)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

(8)  Například Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (Úř. věst. C 200, 28.6.2014), Pokyny EU k použití pravidel státní podpory ve vztahu k rychlému zavádění širokopásmových sítí (Úř. věst. C 25, 26.1.2013), Pokyny k regionální státní podpoře na období 2014–2020 (Úř. věst. C 209, 23.7.2013), Rámec pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (Úř. věst. C 198, 27.6.2014) a Kritéria pro analýzu slučitelnosti státní podpory, která má podpořit realizaci významných projektů společného evropského zájmu, s vnitřním trhem (Úř. věst. C 188, 20.6.2014).

(9)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

(10)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1), nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1), a nařízení Komise (EU) č. 1388/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se určité kategorie podpory pro podniky působící v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh prohlašují za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 369, 24.12.2014, s. 37).

(11)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1), nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví zemědělství (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 9), nařízení Komise (EU) č. 717/2014 ze dne 27. června 2014 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis v odvětví rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 190, 28.6.2014, s. 45) a nařízení Komise (EU) č. 360/2012 ze dne 25. dubna 2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 8).

(12)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách), nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1), a nařízení Komise (EU) č. 1388/2014 ze dne 16. prosince 2014, kterým se určité kategorie podpory pro podniky působící v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh prohlašují za slučitelné s vnitřním trhem podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 369, 24.12.2014, s. 37).

(13)  Ve smyslu definice v příloze I nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách).

(14)  Plán likvidity může zahrnovat pracovní kapitál i investiční náklady.

(15)  S výjimkou případů, kdy taková podpora splňuje podmínky oddílu 3.1 tohoto sdělení.

(16)  Ve smyslu definice v příloze I obecného nařízení o blokových výjimkách.

(17)  Plán likvidity může zahrnovat pracovní kapitál i investiční náklady.

(18)  Jsou-li výplaty kupónů kapitalizovány, je nutné tuto skutečnost zohlednit při určování těchto stropů za předpokladu, že v době oznámení tohoto opatření byla tato kapitalizace předpokládaná nebo předvídatelná. Do tohoto výpočtu musí být zahrnuto také jakékoli jiné opatření státní podpory ve formě podřízeného dluhu poskytnuté v souvislosti s nákazou COVID-19, a to i mimo rozsah působnosti tohoto sdělení. Podřízený dluh poskytnutý v souladu s oddílem 3.1 tohoto sdělení se však do těchto stropů nezapočítává.

(19)  Viz obdobně rozhodnutí Komise SA.49554 – CY – Kyperský režim pro úvěry se selháním zajištěné hlavním bydlištěm (Estia), bod odůvodnění 73 a rozhodnutí Komise SA.53520 – EL – Režim ochrany hlavního bydliště, bod odůvodnění 71.

(20)  Viz bod 6 tohoto sdělení.

(21)  Možnost poskytnout podporu ve formě kapitálových nástrojů a/nebo hybridních kapitálových nástrojů, ale v mnohem nižší nominální hodnotě, je již dána za podmínek uvedených v oddíle 3.1 tohoto sdělení.

(22)  Jak je stanovení v bodě 16 sdělení, oznámení alternativních přístupů je nadále možné v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.

(23)  Podle definice v čl. 2 bodě 18 nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

(24)  Hybridní kapitálové nástroje jsou nástroje, které mají charakteristiky dluhu i vlastního kapitálu. Například z konvertibilních dluhopisů plynou příjmy jako z dluhopisů, dokud nejsou přeměněny na vlastní kapitál. Hodnocení celkového protiplnění za hybridní kapitálové nástroje tedy závisí na jedné straně na příjmech, které z nich plynou v době, kdy mají povahu dluhového nástroje, a na druhé straně na podmínkách konverze na nástroje kapitálového typu.

(25)  Další akcie mohou být například poskytnuty prostřednictvím emise konvertibilních dluhopisů ke dni rekapitalizace, které budou ke dni spuštění mechanismu navýšení protiplnění přeměněny na vlastní kapitál.

(26)  Například pokud má navýšení protiplnění formu poskytnutí dodatečných akcií státu. Pokud účast státu v podniku příjemce činí v důsledku jeho kapitálové injekce 40 % a pokud stát neprodá svou účast před požadovaným datem, měla by se účast státu zvýšit alespoň o 0,1 x 40 % = 4 % tak, aby čtyři roky po kapitálové injekci COVID-19 dosáhla 44 %, a šest let po kapitálové injekci COVID-19 činila 48 %, což by mělo vést k odpovídajícímu zředění podílů ostatních akcionářů.

(27)  Navýšení o 200 b. b. se nepoužije v 8. roce a dalších letech.

(28)  Základní sazby vypočítané v souladu se sdělením Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6) a zveřejněné na internetových stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(29)  Pro účely tohoto pododdílu 3.11.7 by se hybridní nástroje poskytnuté státem měly započítávat jako vlastní kapitál.

(30)  S odkazem na informace požadované v příloze III nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, v příloze III nařízení Komise (EU) č. 702/2014 a příloze III nařízení Komise (EU) č. 1388/2014 ze dne 16. prosince 2014. U vratných záloh, záruk, úvěrů, podřízených úvěrů a jiných forem se nominální hodnota podkladového nástroje uvede podle jednotlivých příjemců. U daňových a platebních výhod může být výše jednotlivých podpor uvedena v rozpětích.

(31)  Stránka, na níž lze pro účely transparentnosti veřejně vyhledávat v databázi státních podpor, zpřístupňuje v souladu s evropskými požadavky na transparentnost státní podpory údaje o jednotlivých případech, kdy členské státy udělily státní podporu, a je k dispozici na adrese https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public.

(32)  S odkazem na informace požadované v příloze III nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, v příloze III nařízení Komise (EU) č. 702/2014 a příloze III nařízení Komise (EU) č. 1388/2014 ze dne 16. prosince 2014.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/16

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

12. května 2020

(2020/C 164/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0858 |
| JPY | japonský jen | 116,56 |
| DKK | dánská koruna | 7,4577 |
| GBP | britská libra | 0,87773 |
| SEK | švédská koruna | 10,5968 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0520 |
| ISK | islandská koruna | 158,70 |
| NOK | norská koruna | 11,0518 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,423 |
| HUF | maďarský forint | 350,75 |
| PLN | polský zlotý | 4,5449 |
| RON | rumunský lei | 4,8301 |
| TRY | turecká lira | 7,5979 |
| AUD | australský dolar | 1,6625 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5178 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,4154 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7742 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5357 |
| KRW | jihokorejský won | 1 326,17 |
| ZAR | jihoafrický rand | 19,7382 |
| CNY | čínský juan | 7,6933 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5653 |
| IDR | indonéská rupie | 16 073,64 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6977 |
| PHP | filipínské peso | 54,388 |
| RUB | ruský rubl | 79,4157 |
| THB | thajský baht | 34,854 |
| BRL | brazilský real | 6,2708 |
| MXN | mexické peso | 25,8251 |
| INR | indická rupie | 81,5930 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0858

JPY

japonský jen

116,56

DKK

dánská koruna

7,4577

GBP

britská libra

0,87773

SEK

švédská koruna

10,5968

CHF

švýcarský frank

1,0520

ISK

islandská koruna

158,70

NOK

norská koruna

11,0518

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,423

HUF

maďarský forint

350,75

PLN

polský zlotý

4,5449

RON

rumunský lei

4,8301

TRY

turecká lira

7,5979

AUD

australský dolar

1,6625

CAD

kanadský dolar

1,5178

HKD

hongkongský dolar

8,4154

NZD

novozélandský dolar

1,7742

SGD

singapurský dolar

1,5357

KRW

jihokorejský won

1 326,17

ZAR

jihoafrický rand

19,7382

CNY

čínský juan

7,6933

HRK

chorvatská kuna

7,5653

IDR

indonéská rupie

16 073,64

MYR

malajsijský ringgit

4,6977

PHP

filipínské peso

54,388

RUB

ruský rubl

79,4157

THB

thajský baht

34,854

BRL

brazilský real

6,2708

MXN

mexické peso

25,8251

INR

indická rupie

81,5930

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/17

---

SDĚLENÍ KOMISE

Zveřejnění celkového počtu povolenek v oběhu v roce 2019 pro účely rezervy tržní stability v rámci systému EU pro obchodování s emisemi zřízeného směrnicí 2003/87/ES

(2020/C 164/05)

1.   Úvod

V roce 2015 přijaly Rada a Evropský parlament rozhodnutí o vytvoření rezervy tržní stability (1) v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) zřízeného směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2). Rezerva tržní stability začala fungovat v lednu 2019. Účelem rezervy tržní stability je předejít tomu, aby trh s uhlíkem v EU fungoval s velkým strukturálním přebytkem povolenek, s čímž souvisí riziko, že by systém EU ETS neposkytoval potřebný signál pro investice k dosažení nákladově efektivního cíle EU týkajícího se snižování emisí. Má též učinit systém EU ETS odolnějším ve vztahu k nerovnováze mezi nabídkou a poptávkou, aby trh v rámci systému EU ETS mohl fungovat řádným způsobem.

V rozhodnutí se uvádí, že do 15. května každého roku, počínaje rokem 2017, Komise zveřejní celkový počet povolenek v oběhu. Tento údaj rozhoduje o tom, zda by některé povolenky, které mají být vydraženy, měly být umístěny do rezervy nebo by z ní měly být uvolněny.

Dne 14. května 2019 Komise zveřejnila celkový počet povolenek v oběhu v roce 2018, který činil přibližně 1,65 miliardy povolenek (3). V souladu s pravidly pro rezervu tržní stability mělo být po tomto zveřejnění během období od 1. září 2019 do 31. srpna 2020 (4) do rezervy tržní stability umístěno celkem 397 178 358 povolenek.

Toto sdělení je čtvrtým zveřejněním pro účely rezervy tržní stability a týká se roku 2019. Zahrnuje celkový počet povolenek v oběhu a podrobně popisuje, jak byl tento údaj vypočten. Toto zveřejnění určí počet povolenek, které budou umístěny do rezervy od září 2020 do srpna 2021.

2.   Fungování rezervy tržní stability

Rezerva tržní stability funguje automaticky, jakmile celkový počet povolenek v oběhu překročí předem určené rozpětí. Povolenky se do rezervy umístí, pokud celkový počet povolenek v oběhu překročí prahovou hodnotu 833 milionů. Povolenky se z rezervy uvolní, pokud je celkový počet povolenek v oběhu nižší než 400 milionů. Prakticky se povolenky umístí do rezervy tím, že se jich vydraží méně, a uvolní z rezervy tím, že se jich v budoucnu vydraží o 100 milionů více.

Zveřejnění celkového počtu povolenek v oběhu, na jehož základě budou povolenky umístěny do rezervy nebo z rezervy uvolněny, je proto klíčovým prvkem pro fungování rezervy.

V souvislosti s přepracováním systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) (5) byly provedeny významné změny týkající se fungování rezervy tržní stability. Během období let 2019–2023 se procentní podíl celkového počtu povolenek v oběhu pro určování počtu povolenek, které mají být umístěny do rezervy v případě překročení prahové hodnoty 833 milionů povolenek, dočasně zdvojnásobí z 12 % na 24 %. Od roku 2023 navíc již nebudou platné povolenky držené v rezervě tržní stability nad rámec objemu povolenek vydražených v předcházejícím roce.

Na základě tohoto sdělení proto bude do rezervy na období dvanácti měsíců počínající dnem 1. září 2020 do rezervy umístěno 24 % (6) celkového počtu povolenek v oběhu. Odpovídající množství bude odečteno od objemů dražených povolenek členských států a Spojeného království v závislosti na jejich příslušných dražených podílech. V této souvislosti se připomíná, že do 31. prosince 2025 se při určování příslušných podílů nezohledňují povolenky přerozdělené v Unii v zájmu solidarity a růstu.

3.   Celkový počet povolenek v oběhu

V souladu s čl. 1 odst. 4 rozhodnutí (EU) 2015/1814 celkový počet povolenek v oběhu „odpovídá souhrnnému počtu povolenek vydaných v období od 1. ledna 2008, včetně povolenek vydaných podle čl. 13 odst. 2 směrnice 2003/87/ES v tomto období a práv na použití mezinárodních kreditů, která byla zařízeními v rámci systému EU ETS uplatněna ve vztahu k emisím do 31. prosince daného roku, od kterého se odečtou souhrnné tuny ověřených emisí ze zařízení v rámci systému EU ETS od 1. ledna 2008 do 31. prosince téhož daného roku, povolenky zrušené v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a počet povolenek v rezervě.“

Stručně řečeno se celkový počet povolenek v oběhu, relevantní pro jejich umístění do rezervy tržní stability a jejich uvolnění z této rezervy, vypočítá podle tohoto vzorce:

Celkový počet povolenek v oběhu = nabídka – (poptávka + povolenky v rezervě tržní stability)

Celkový počet povolenek v oběhu určují tři různé prvky: zaprvé nabídka povolenek od 1. ledna 2008; zadruhé poptávka po povolenkách (počet vyřazených a zrušených povolenek) a zatřetí držené rezervy.

Jak je stanoveno v rozhodnutí (EU) 2015/1814, povolenky pro letectví a ověřené emise z letecké dopravy nejsou v této souvislosti zohledněny.

3.1.   Nabídka

Nabídku povolenek na trhu určuje pět různých prvků:

| — | povolenky převedené z období 2008–2012 (druhá fáze), |
| --- | --- |

—

povolenky převedené z období 2008–2012 (druhá fáze),

| — | bezplatné povolenky přidělené v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 (7), včetně povolenek přidělených z rezervy pro nové účastníky trhu (NER), |
| --- | --- |

—

bezplatné povolenky přidělené v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 (7), včetně povolenek přidělených z rezervy pro nové účastníky trhu (NER),

| — | povolenky vydražené v období od 1. ledna 2013 (8) do 31. prosince 2019 (9), včetně povolenek odečtených od dražených objemů v období 2014–2016 a povolenek odečtených od dražených objemů v roce 2019 v návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 a 14. května 2019, |
| --- | --- |

—

povolenky vydražené v období od 1. ledna 2013 (8) do 31. prosince 2019 (9), včetně povolenek odečtených od dražených objemů v období 2014–2016 a povolenek odečtených od dražených objemů v roce 2019 v návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 a 14. května 2019,

| — | povolenky zpeněžené Evropskou investiční bankou (EIB) pro účely programu „NER300“, |
| --- | --- |

—

povolenky zpeněžené Evropskou investiční bankou (EIB) pro účely programu „NER300“,

| — | nároky na mezinárodní kredity uplatněné zařízeními ve vztahu k emisím do 31. prosince 2019. |
| --- | --- |

—

nároky na mezinárodní kredity uplatněné zařízeními ve vztahu k emisím do 31. prosince 2019.

Z druhé fáze systému EU ETS bylo převedeno 1 749 540 826 povolenek (10). Toto „celkové množství převedených povolenek“ představuje celkový počet povolenek vydaných během druhé fáze systému EU ETS, které nebyly vyřazeny ke krytí ověřených emisí, ani zrušeny. Pro účely stanovení celkového počtu povolenek v oběhu proto toto celkové množství převedených povolenek odpovídá počtu povolenek ETS v oběhu na počátku období 2013–2020 (třetí fáze) k 1. lednu 2013 a je jako takové zohledněno ve výpočtu.

Počet povolenek bezplatně přidělených v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019, včetně povolenek přidělených z NER, činí 5 850 263 308 (11).

Podle zpráv z dražeb společné dražební platformy a příslušných alternativních platforem (12) bylo mezi 1. lednem 2013 a 31. prosincem 2019 vydraženo 5 229 748 000 povolenek, včetně tzv. dřívějších dražeb.

Počet povolenek odečtených od dražených objemů v období 2014–2016 podle čl. 1 odst. 2 rozhodnutí (EU) 2015/1814 činí 900 000 000.

Počet povolenek odečtených od dražených objemů v roce 2019 v návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 a 14. května 2019 činí v uvedeném pořadí 264 731 936 a132 392 786 povolenek.

300 000 000 povolenek zpeněžila EIB pro účely programu NER300 (13).

Nároky na mezinárodní kredity uplatněné zařízeními ve vztahu k emisím do 31. prosince 2019 činí 450 221 816 (14).

3.2.   Poptávka

Poptávka představuje celkové množství ověřených emisí ze zařízení v období od 1. ledna 2013 (15) do 31. prosince 2019, tj. 12 193 929 203 (16), a množství povolenek zrušených ve stejném období, což odpovídá 348 581 povolenkám.

3.3.   Držená rezerva tržní stability

V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí (EU) 2015/1814 bylo do rezervy tržní stability, jakmile začala fungovat dne 1. ledna 2019, umístěno 900 milionů povolenek odečtených od dražených objemů v období 2014–2016.

V návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 (17) bylo v období od 1. ledna 2019 do 31. srpna 2019 umístěno do rezervy 264 731 936 povolenek.

V návaznosti na sdělení Komise ze dne 14. května 2019 (18) bylo v období od 1. září 2019 do 31. prosince 2019 umístěno do rezervy 132 392 786 povolenek.

Na období do 31. prosince 2019 tak bylo v rezervě 1 297 124 722 povolenek.

3.4.   Celkový počet povolenek v oběhu

S ohledem na výše uvedené údaje činí celkový počet povolenek v oběhu 1 385 496 166 povolenek.

4.   Závěr

V souladu s pravidly pro rezervu tržní stability bude během dvanáctiměsíčního období – od 1. září 2020 do 31. srpna 2021 – do rezervy tržní stability umístěno celkem 332 519 080 povolenek.

Další zveřejnění proběhne v květnu 2021 a jeho cílem bude určit počet povolenek, které mají být umístěny do rezervy v období od září 2021 do srpna 2022.

Přehled

| Nabídka | |
| --- | --- |
| a) | množství povolenek převedených z druhé fáze |

Nabídka

a)

množství povolenek převedených z druhé fáze

1 749 540 826

| b) | bezplatné povolenky na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019, včetně povolenek přidělených z NER |
| --- | --- |

b)

bezplatné povolenky na období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019, včetně povolenek přidělených z NER

5 850 263 308

| c) | celkový počet povolenek vydražených v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019, včetně dřívějších dražeb |
| --- | --- |

c)

celkový počet povolenek vydražených v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019, včetně dřívějších dražeb

5 229 748 000

| d) | povolenky odečtené od dražených objemů v období 2014–2016 |
| --- | --- |

d)

povolenky odečtené od dražených objemů v období 2014–2016

900 000 000

| e) | povolenky odečtené od dražených objemů v roce 2019 v návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 a 14. května 2019 |
| --- | --- |

e)

povolenky odečtené od dražených objemů v roce 2019 v návaznosti na sdělení Komise ze dne 15. května 2018 a 14. května 2019

397 124 722

| f) | počet povolenek, které byly zpeněženy Evropskou investiční bankou pro účely programu „NER300“ |
| --- | --- |

f)

počet povolenek, které byly zpeněženy Evropskou investiční bankou pro účely programu „NER300“

300 000 000

| g) | nároky na mezinárodní kredity uplatněné zařízeními ve vztahu k emisím do 31. prosince 2019 |
| --- | --- |

g)

nároky na mezinárodní kredity uplatněné zařízeními ve vztahu k emisím do 31. prosince 2019

450 221 816

Součet (nabídka)

14 876 898 672

Poptávka

| a) | ověřené emise ze zařízení v rámci systému EU ETS v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 v tunách |
| --- | --- |

a)

ověřené emise ze zařízení v rámci systému EU ETS v období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2019 v tunách

12 193 929 203

| b) | povolenky zrušené v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES do 31. prosince 2019 |
| --- | --- |

b)

povolenky zrušené v souladu s čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES do 31. prosince 2019

348 581

Součet (poptávka)

12 194 277 784

Držená rezerva tržní stability

Počet povolenek v rezervě

1 297 124 722

Celkový počet povolenek v oběhu

1 385 496 166

---

(1)  Rozhodnutí (EU) 2015/1814ze dne 6. října 2015 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a o změně směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 264, 9.10.2015, s. 1).

(2)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

(3)  Viz sdělení Komise C(2019) 3288 final, k dispozici na: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/reform/docs/c_2019_3288_en.pdf

(4)  Příspěvky všech členských států do rezervy tržní stability od 1. září do 31. prosince 2019 a od 1. ledna do 31. srpna 2020 byly zveřejněny ve zprávě Komise Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva o fungování evropského trhu s uhlíkem (COM(2019) 557 final, zveřejněna dne 31. října 2019.

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/410 ze dne 14. března 2018, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií a rozhodnutí (EU) 2015/1814 (Úř. věst. L 76, 19.3.2018, s. 3).

(6)  To představuje 2 % za měsíc.

(7)  Bezplatné přidělování povolenek Spojeným královstvím bylo pozastaveno od 1. ledna 2019. Bezplatné přidělování povolenek na rok 2019 bylo uvolněno v únoru 2020, a proto se nezohledňuje při výpočtu nabídky povolenek do 31. prosince 2019 (viz rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2018 o pověření ústředního správce, aby na omezenou dobu pozastavil v rámci protokolu transakcí Evropské unie příslušné procesy, pokud jde o bezplatné přidělování emisních povolenek, dražení a výměny mezinárodních kreditů (C(2018) 8707)). Toto přidělování bude místo toho zahrnuto do výpočtu v příštím roce.

(8)  Tento údaj zahrnuje tzv. dřívější dražby, tj. povolenky platné pro období 2013–2020, které byly vydraženy před 1. lednem 2013.

(9)  Od 1. ledna 2019 Spojené království též pozastavilo dražbu povolenek. Tato dražba byla Spojeným královstvím opět obnovena v březnu 2020, a proto se nezohledňuje při výpočtu nabídky povolenek do 31. prosince 2019. Bude místo toho zahrnuta do výpočtu v příštím roce.

(10)  Viz zpráva o fungování trhu s uhlíkem z roku 2015, COM(2015) 576.

(11)  Na základě výpisu z protokolu transakcí EU (EUTL) ze dne 1. dubna 2020.

(12)  K dispozici na adrese: http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive a https://www.theice.com/marketdata/reports/148

(13)  První tranše ve výši 200 milionů povolenek – prodaných v letech 2011 a 2012 – a druhá tranše ve výši 100 milionů povolenek – prodaných v letech 2013 a 2014; další podrobnosti viz https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf

(14)  Na základě výpisu z protokolu EUTL ze dne 1. dubna 2020.

(15)  S ohledem na ověřené povolenky v období 2008–2012, viz vysvětlivky k „celkovému množství převedených povolenek“ (oddíl 3.1).

(16)  Celkové množství ověřených emisí vychází z výpisu z protokolu EUTL ze dne 1. dubna 2020, aby byly zohledněny ověřené emise vykázané do 31. března 2020. Emise vykázané po tomto datu proto v tomto celkovém množství zohledněny nejsou.

(17)  C(2018) 2801.

(18)  C(2019) 3288.

---

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/21

---

SDĚLENÍ KOMISE

o akčním plánu pro komplexní politiku Unie v oblasti předcházení praní peněz a financování terorismu

(2020/C 164/06)

I.   Úvod

Komise je pevně odhodlána bojovat proti praní peněz a financování terorismu, a to v rámci EU i celosvětově. V Evropské unii by měla existovat nulová tolerance vůči nezákonným penězům. Nedávný nárůst trestné činnosti v souvislosti s pandemií COVID-19 (1) připomíná, že pachatelé trestných činů budou využívat všech možných způsobů, jak provozovat své nezákonné činnosti na úkor společnosti. EU musí být rovněž odhodlána zajistit, aby nevyužívali výnosy z těchto trestných činů.

Za více než třicet let vytvořila EU pevný regulační rámec pro předcházení praní peněz a financování terorismu a boj proti nim, který je podložen judikaturou Soudního dvora EU (2). Pravidla EU mají dalekosáhlé důsledky a jdou nad rámec mezinárodních standardů přijatých Finančním akčním výborem (výbor FATF) (3). Oblast působnosti těchto pravidel, pokud jde o podniky a povolání, na něž se vztahují, se stále rozšiřuje.

Cílem posledního vývoje v oblasti právních předpisů bylo posílit rámec EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT). Sem spadaly změny čtvrté směrnice o boji proti praní peněz zavedené pátou směrnicí o boji proti praní peněz (4), aktualizovaný mandát pro Evropský orgán pro bankovnictví (5), nové předpisy pro kontroly peněžní hotovosti, které budou použitelné od června 2021 (6), změny směrnice o kapitálových požadavcích (CRDV) (7), nová pravidla pro přístup k finančním údajům ze strany donucovacích orgánů (8) a harmonizovaná definice deliktů a sankcí souvisejících s praním peněz (9).

EU nadto zavedla nový komplexní režim ochrany oznamovatelů, který má být proveden do vnitrostátního práva do prosince 2021 (10) a který doplňuje stávající pravidla pro ochranu oznamovatelů ve čtvrté směrnici o boji proti praní peněz. Nový režim posílí schopnost vnitrostátních orgánů a orgánů EU předcházet porušování pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, odhalovat je a řešit je.

Panuje však rostoucí shoda ohledně toho, že rámec je třeba výrazně zdokonalit. Je třeba řešit významné rozdíly ve způsobu, jakým se uplatňuje, a závažné nedostatky ve vynucování pravidel.

Ve svém sdělení Směrem k lepšímu provádění rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu (11) a v přiložených zprávách z července 2019 stanovila Komise opatření, jichž je třeba k zajištění komplexní politiky EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu (AML/CFT). Patří k nim lepší provádění stávajících pravidel, podrobnější a harmonizovanější soubor pravidel, vysoce kvalitní a jednotný dohled, včetně svěření konkrétních úkolů v oblasti dohledu subjektu EU, propojení centralizovaných registrů bankovních účtů a posílení mechanismu pro koordinaci a podporu práce finančních zpravodajských jednotek.

Tento názor podporují Evropský parlament i Rada. Ve svém usnesení ze dne 19. září 2019 (12) vyzval Evropský parlament k posílení iniciativ, které by mohly podpořit opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU, a k rychlému provedení pravidel EU členskými státy. Dne 5. prosince 2019 přijala Rada pro hospodářské a finanční věci závěry o strategických prioritách pro boj proti praní peněz a financování terorismu (13), v nichž vyzvala Komisi, aby prozkoumala opatření, která by mohla posílit stávající rámec.

Komise hodlá provádět komplexní politiku v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu přizpůsobenou specifickým hrozbám, rizikům a zranitelným místům, jimž v současné době EU čelí (14), a koncipovanou tak, aby se mohla efektivně vyvíjet, a to se zohledněním inovací. Silnější rámec pro boj proti praní peněz a financování terorismu dále podpoří integritu finančního systému EU, což je nutné pro definitivní zavedení bankovní unie a hospodářské a měnové unie.

S výhradou posouzení dopadů, včetně dopadů na základní práva, by měl být zaveden integrovaný systém EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Dle příkladu reforem zavedených v oblasti obezřetnostní regulace bankovnictví a dohledu nad bankovnictvím by systém měl spočívat v harmonizovaném souboru pravidel a dozorčím orgánu na úrovni EU, který funguje v úzké koordinaci s příslušnými vnitrostátními orgány, s cílem zajistit na celém jednotném trhu vysoce kvalitní a konzistentní dohled. To by mělo být spojeno se zavedením podpůrného a koordinačního mechanismu EU pro finanční zpravodajské jednotky, který zvýší jejich efektivitu, a s propojením národních centralizovaných registrů bankovních účtů, jež urychlí přeshraniční přístup k informacím o bankovních účtech ze strany donucovacích orgánů a finančních zpravodajských jednotek.

Tento akční plán nastiňuje, jak Komise hodlá těmto cílům dostát, a to na základě šesti pilířů:

| — | zajištění účinného provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu; |
| --- | --- |

—

zajištění účinného provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu;

| — | vytvoření jednotného souboru pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu; |
| --- | --- |

—

vytvoření jednotného souboru pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu;

| — | dotažení dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úroveň EU; |
| --- | --- |

—

dotažení dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úroveň EU;

| — | zřízení podpůrného a kooperačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky; |
| --- | --- |

—

zřízení podpůrného a kooperačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky;

| — | vynucování trestněprávních předpisů a výměna informací na úrovni Unie; |
| --- | --- |

—

vynucování trestněprávních předpisů a výměna informací na úrovni Unie;

| — | posílení mezinárodního rozměru rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. |
| --- | --- |

—

posílení mezinárodního rozměru rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu.

II.   Zajištění účinného provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu

První prioritou je zajistit, aby členské státy, příslušné orgány a povinné osoby důsledně a účinně prováděly pravidla EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. To si žádá opatření na několika frontách.

Zajištění účinného provedení a uplatňování směrnice o boji proti praní peněz

V souvislosti s provedením čtvrté směrnice o boji proti praní peněz zahájila Komise řízení o nesplnění povinnosti proti všem členským státům z důvodu neprovedení směrnice do vnitrostátního práva v plném rozsahu. Několik členských států na tato zahájení řízení o nesplnění povinnosti reagovalo přijetím nových právních předpisů, což vedlo k ukončení příslušného řízení o nesplnění povinnosti. Řízení o nesplnění povinnosti vůči jiným členským státům stále probíhají. Do poloviny roku 2021 bude dokončena studie posuzující účinné uplatňování čtvrté směrnice o boji proti praní peněz v členských státech, která bude podkladem pro zprávu o účinném uplatňování čtvrté směrnice o boji proti praní peněz, kterou musí Komise předložit (15).

V souvislosti s provedením páté směrnice o boji proti praní peněz, k němuž mělo dojit do 10. ledna 2020, již Komise zahájila více řízení o nesplnění povinnosti proti těm členským státům, které neoznámily prováděcí opatření. Komise bude bedlivě sledovat, jak členské státy zřizují centrální mechanismy bankovních účtů a registry skutečných majitelů, aby bylo zajištěno, že budou osazeny vysoce kvalitními údaji.

Práce na propojení registrů skutečných majitelů již byly zahájeny a propojení bude funkční v roce 2021. Komise rovněž v roce 2021 vydá 3. nadnárodní posouzení rizik s cílem informovat o přístupu založeném na posouzení rizik.

Sledování schopnosti členských států předcházet praní peněz a financování terorismu a bojovat proti nim

Praní peněz poškozuje nejen stabilitu finančního systému EU, ale také hospodářství, řádnou správu věcí veřejných a důvěru investorů. V rámci cyklu evropského semestru Komise analyzuje, jak jsou pravidla v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu uplatňována v členských státech v praxi, což vede k tomu, že Rada přijme konkrétní doporučení pro jednotlivé země týkající se boje proti praní peněz a financování terorismu. Komise dále poskytuje technickou podporu členským státům při provádění těchto nezbytných reforem s cílem odstranit některé z hlavních mezer v systému EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu prostřednictvím jejího programu na podporu strukturálních reforem. K nim patří nedostatečný počet zaměstnanců příslušných orgánů, nedostatky v uplatňování přístupu založeného na posouzení rizik a snižování rizik zneužívání krycích společností, zlatých víz a režimů občanství.

Evropský orgán pro bankovnictví (EBA)

Mandát orgánu EBA byl nedávno posílen nařízením (EU) 2019/2175 (16), které svěřilo orgánu EBA příslušnost pro vedení, koordinaci a sledování úsilí všech poskytovatelů finančních služeb v EU a příslušných orgánů v boji proti praní peněz a financování terorismu. Orgán EBA je rovněž oprávněn zavést celounijní databázi rizik a činností dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, provádět posouzení rizik u příslušných orgánů a v případě potřeby orgány požádat, aby prošetřily jednotlivé finanční instituce a zvážily přijetí opatření vůči nim. Komise očekává, že orgán EBA plně využije svých posílených pravomocí, zejména v souvislosti s vyšetřováním, zda příslušný vnitrostátní orgán dohledu při plnění svých úkolů porušil právo Unie. Orgán EBA již začal prověřovat provádění a v únoru 2020 zveřejnil první zprávu (17). Tato zpráva poukazuje na řadu problémů a shledává, že „metody příslušných orgánů k dohledu nad bankami v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nebyly vždy účinné“.

Jak je uvedeno v oddíle IV, zavedení orgánu dohledu na úrovni EU zvýší dodržování pravidel. Tím se zajistí, že budou přijata odpovídající opatření s cílem zabránit praní peněz, a pokud toho nebude možné dosáhnout, uloží se účinné sankce. Nový orgán dohledu na úrovni EU bude koncipován tak, aby bylo zajištěno, že pro boj proti praní peněz a financování terorismu bude mít potřebné kompetence, vyšetřovací kapacitu a pravomoci a rozhodovací strukturu k účinnějšímu provádění pravidel a bude moci činit preventivní opatření vždy, když dojde k podezření, aby se zajistilo účinné uplatňování jednotného souboru pravidel. Komise je toho názoru, že kontroly na místě za účelem posouzení účinnosti rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu v členských státech budou mít zásadní význam pro dosažení vysokých standardů kvality v celé Unii.

| Komise bude i nadále zajišťovat úplné a správné provádění pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a ve druhém čtvrtletí roku 2020 navrhne doporučení pro boj proti praní peněz a financování terorismu určená jednotlivým zemím. |
| --- |

Komise bude i nadále zajišťovat úplné a správné provádění pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a ve druhém čtvrtletí roku 2020 navrhne doporučení pro boj proti praní peněz a financování terorismu určená jednotlivým zemím.

III.   Vytvoření posíleného souboru pravidel

Právní rámec EU je dalekosáhlý. Postupně rozšiřoval rozsah tzv. povinných osob (18) a seznam predikativních trestných činů, položil větší důraz na skutečné vlastnictví a přístup založený na posouzení rizik a do značné míry odstranil překážky komunikace a spolupráce mezi příslušnými orgány. Tento rámec poskytuje členským státům komplexní regulační prostředí pro boj proti praní peněz a financování terorismu.

Stávající přístup k právním předpisům EU však vedl k tomu, že různé členské státy prováděly rámec rozdílně a že částečně byly stanoveny další požadavky, které přesahují rámec požadavků vyplývajících z práva EU. Příkladem takových opatření je určení dalších povinných osob, jako jsou platformy skupinového financování nebo obchodníci s diamanty, poskytování pravomocí finančním zpravodajským jednotkám, pokud jde o zmrazení aktiv, a zavedení omezení plateb v hotovosti (19). Důsledkem je roztříštěné legislativní prostředí v celé EU, což vytváří vícenáklady a zátěž pro ty, kdo poskytují přeshraniční služby, nebo vede k regulatorní arbitráži, kdy se podniky zapisují do rejstříku tam, kde jsou pravidla volnější.

Absence podrobností v platných pravidlech a ohledně rozdělení povinností s ohledem na přeshraniční otázky vede k tomu, že členské státy vykládají směrnici rozdílně. Nedostatečná spolupráce mezi příslušnými orgány (finanční zpravodajské jednotky, orgány dohledu, orgány činné v trestním řízení a celní a daňové orgány), a to na úrovni vnitrostátní i přeshraniční, vytváří možné mezery, které mohou být využity pachateli trestné činnosti. Evropské orgány dohledu dále zaznamenaly (20) , že rozdíly v regulačním přístupu k dohledu a v uplatňování přístupu založeného na posouzení rizik narušují poskytování přeshraničních služeb a zvyšují náklady pro podniky, a zároveň narušují hladké fungování rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Tento problém je obzvláště relevantní v oblasti FinTech a orgán EBA doporučil, aby Komise harmonizovala požadavky, které by se měly vztahovat na tyto podniky (21), pokud představují riziko praní peněz / financování terorismu.

Právní předpisy EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu musí být podrobnější, přesnější a musí být méně náchylné k rozdílnému provádění. Některé další požadavky uložené členskými státy při provádění směrnic v oblasti boje proti praní peněz by však mohly přispět k posílení rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu a mohly by být začleněny do budoucího souboru pravidel EU. K omezení rozdílů ve výkladu a uplatňování pravidel by se některé části směrnice o boji proti praní peněz měly změnit na přímo použitelná ustanovení stanovená formou nařízení. To by mělo zahrnovat přinejmenším ustanovení, která stanoví seznam povinných osob, požadavky na hloubkovou kontrolu klienta, vnitřní kontroly, oznamovací povinnosti, jakož i ustanovení o registrech skutečných majitelů a centrálních mechanismech bankovních účtů. Rovněž by měl být zvážen harmonizovanější přístup k identifikaci politicky exponovaných osob. Zvláštní pozornost by měla být věnována efektivnosti systému tím, že se podrobněji specifikuje struktura a úkoly dohledu nad všemi povinnými osobami a úkoly finančních zpravodajských jednotek (viz další oddíly). Integrovaný systém EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu bude rovněž potřebovat dostatečně podrobný soubor pravidel pro usnadnění přímého dohledu.

Pokud jde o zvláštní pravidla, lze navíc dosáhnout další harmonizace zmocněním k přijímání podrobnějších pravidel prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů s cílem přizpůsobit se měnícím se situacím.

Je třeba rozšířit oblast působnosti právních předpisů EU s cílem řešit důsledky technologických inovací a vývoje v oblasti mezinárodních standardů. Práce na mezinárodní úrovni vyvolává potřebu rozšířit rozsah odvětví nebo subjektů, na něž se vztahují pravidla v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, a posoudit, jak by se měla vztahovat na poskytovatele služeb virtuálních aktiv dosud pod tato pravidla nespadající (22). Další opatření by mohla zahrnovat usnadnění používání digitální identifikace pro identifikaci vzdáleného zákazníka a ověření zákazníkovy totožnosti, jakož i pro navázání obchodních vztahů na dálku, nebo zavedení stropu pro velké platby v hotovosti. Pro urychlení přístupu k finančním informacím ze strany donucovacích orgánů a finančních zpravodajských jednotek a pro usnadnění přeshraniční spolupráce je navíc nezbytné propojení centrálních mechanismů bankovních účtů po celé EU.

Vzhledem k nárůstu finanční trestné činnosti související s kyberprostorem, a zejména podvodů, by se mohlo zvážit ustanovení, která usnadní pro finanční zpravodajské jednotky administrativní zmrazení a která uloží finančním institucím povinnost sledovat a provádět žádosti o stažení z oběhu. Další rizika vyplývají z režimů občanství a pobytu investorů. Je třeba věnovat náležitou pozornost tomu, jak lze tato rizika zmírnit. Mělo by se rovněž uvažovat o rizikových odvětvích identifikovaných v rámci nadnárodního posouzení rizik.

Při práci na zavádění takových nových opatření bude důležité udržet další finanční a administrativní zátěž členských států a povinných osob na minimu a zachovávat přístup založený na riziku.

Vzhledem k vyšším sankcím za nedostatky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu se povinné osoby zabývaly tím, jak utužit dodržování předpisů, od přidělení dodatečných zdrojů a zřízení rozsáhlých ozdravných programů přes radikální přezkum svých obchodních modelů až po opuštění některých produktů, zákazníků nebo trhů, včetně korespondenčního bankovnictví. To by mohlo mít nezamýšlené důsledky pro poskytování finančních služeb a pro financování ekonomiky. Technologická řešení, která by mohla pomoci zlepšit odhalování podezřelých transakcí a činností, musí být v souladu s mezinárodními i unijními standardy v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a musí být v souladu s jinými pravidly EU, včetně pravidel týkajících se ochrany údajů a antimonopolních pravidel.

Vzhledem k tomu, že pravidla Unie v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nehodlají odepřít přístup k zákonným finančním službám, je zapotřebí více objasnit, jak pravidla pro boj proti praní peněz a financování terorismu navazují na jiné právní předpisy ve finančním sektoru (23). Je třeba zvážit, zda a za jakých okolností by praní peněz nebo financování terorismu mohly vést k vyhlášení úpadku nebo k prohlášení, že úpadek je pravděpodobný a potenciálně vyvolat řešení krize banky podle směrnice o ozdravných postupech a řešení krize bank (24) nebo likvidaci podle běžného úpadkového řízení a potřebu vyplatit vkladatelům náhradu. Směrnici o systémech pojištění vkladů (25) by prospělo vyjasnění ustanovení s cílem dále snížit riziko, že vkladatelé, u nichž existuje podezření na praní peněz nebo financování terorismu, budou vyplaceni ze systému pojištění vkladů, a zároveň také vyjasnění úlohy systémů pojištění vkladů a dalších příslušných orgánů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Dále by stálo za to zvážit, jak sladit povinnost vyplývající ze směrnice o platebních účtech (26) poskytnout základní účet každému zákazníkovi s povinností v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu ukončit obchodní vztah, pokud povinné osoby mají podezření u klienta nebo nemohou o klientech získat aktualizované informace. V neposlední řadě bude třeba přezkoumat, zda jsou kategorie poskytovatelů platebních služeb, na něž se v současnosti vztahují právní předpisy v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, dostačující.

Rámec pro finanční služby by mohl být dále propracován s cílem zajistit, aby orgány obezřetnostního dohledu měly konkrétní povinnost sdílet informace se svými protistranami v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Testy způsobilosti a bezúhonnosti vyžadované v právních předpisech týkajících se finančních služeb by měly uplatňovat přísnější podmínky v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu.

Povinné osoby při přístupu k informacím, které mají význam pro provádění hloubkové kontroly klienta, a orgány veřejné správy, když si mezi sebou vyměňují informace, též mimo EU, musejí plně dodržovat právní předpisy EU v oblasti ochrany údajů. Například poskytnutí přístupu povinným osobám k určitým veřejným rejstříkům by mohlo vyvolat obavy o ochranu údajů. I v souvislosti s výměnou informací mezi příslušnými orgány bylo zmíněno, jak je obtížné zajistit dodržování ochrany údajů a zachování důvěrnosti. Tyto problémy je třeba náležitě řešit.

| Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 legislativní návrhy na vytvoření jednotného souboru pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na základě důkladného posouzení dopadů. |
| --- |

Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 legislativní návrhy na vytvoření jednotného souboru pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na základě důkladného posouzení dopadů.

IV.   Dotažení dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úroveň EU

Dohled je středobodem účinného rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Význam přiměřeného dohledu byl potvrzen v balíčku pro boj proti praní peněz z července 2019, kde analýza několika případů praní peněz odhalila závažné nedostatky, pokud jde o řízení rizik úvěrových institucí a dohled nad nimi ze strany orgánů dohledu v oblasti boje proti praní peněz i ze strany orgánů dohledu obezřetnostního. Nedávné případy údajného praní peněz, které odhalily investigativní sdělovací prostředky, zároveň poukazují na chybný dohled též nad nefinančními subjekty.

Tyto zarážející skutečnosti jsou výsledkem koncepce rámce dohledu i jeho provádění. Dohled v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v rámci EU je v současné době založen na členských státech. Jeho kvalita a účinnost jsou napříč EU nestejné z důvodu značných rozdílů v lidských a finančních zdrojích, dovednostech a prioritách věnovaných tomuto úkolu. Unie nemá zavedena dostatečně účinná opatření pro řešení incidentů v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu zahrnujících přeshraniční aspekty. Rámec EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu je pouze tak silný jako jeho nejslabší článek a nedostatky u jednoho příslušného vnitrostátního orgánu vytvářejí rizika pro celý jednotný trh. EU jako celek trpí finanční a hospodářskou škodou a poškozením dobré pověsti.

EU si nemůže dovolit čekat, až před vybudováním účinného systému dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, který přispěje k hladkému fungování jednotného trhu a bankovní unie, vyvstanou další problémy. Vysoce kvalitní dohled v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu po celé EU je nezbytný pro obnovení důvěry mezi jejími občany a v širším mezinárodním společenství.

Existuje jasná a prokázaná potřeba zavést integrovaný systém dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU, který zajistí konzistentní vysoce kvalitní uplatňování souboru pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu po celé EU a podpoří účinnou spolupráci mezi všemi příslušnými orgány. Ačkoli se odvětví a problémy, o něž běží, mohou značně lišit, mohou zkušenosti získané při zřizování a fungování stávajících mechanismů na úrovni EU, které jsou pověřeny centralizovanými úkoly v oblasti dohledu, jako je jednotný mechanismus dohledu, Jednotný výbor pro řešení krizí a Evropský systém orgánů finančního dohledu, poskytnout užitečné poznatky.

Vytvoření systému dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU za účelem začlenění a doplnění vnitrostátních systémů dohledu vyřeší roztříštěnost v oblasti dohledu, zajistí harmonizované uplatňování pravidel v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu v EU a jejich účinné vynucování, poskytne podporu pro činnosti v oblasti dohledu na místě a zajistí neustálý tok informací o probíhajících opatřeních a zjištěných významných nedostatcích. Vnitrostátní orgány dohledu budou i nadále zásadním prvkem tohoto systému a budou i nadále příslušné pro většinu každodenního dohledu. Vytvoření jádra tohoto systému na úrovni EU je prioritou a jeho funkce, pravomoci a interakce s vnitrostátními orgány dohledu budou muset být v legislativním návrhu jasně vymezeny.

Funkce orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU

Orgán dohledu pro boj proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU bude muset být pověřen velmi jasnými pravomocemi k tomu, aby dohlížel na vnitrostátní orgány a instruoval je, že mají provádět různé úkoly související s bojem proti praní peněz a financování terorismu, a aby posiloval koordinaci s orgány dohledu ze zemí mimo EU. Formalizovaný postup by měl definovat souhru a příslušné pravomoci orgánů dohledu na úrovni EU i jednotlivých členských států.

Potřeba zajistit vysoce kvalitní dohled v přeshraničních případech a zamezit nedostatečným vazbám v rámci dohledu EU poskytuje přesvědčivé důvody pro to, aby subjekt EU byl pověřen přímými úkoly dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu nad některými povinnými osobami, pro něž by mohl mít výlučnou nebo společnou příslušnost. To zahrnuje způsobilost k přezkumu vnitřních politik, postupů a kontrol, jakož i jejich účinného provádění ze strany subjektů pod dohledem, spolu s přezkumem dokumentace o transakcích a zákaznících. Orgán dohledu na úrovni Unie by mohl být sám nebo společně s vnitrostátním orgánem dohledu pověřen výkonem dohledu nad jasně vymezenými povinnými osobami nebo druhy činností na určitou dobu, a to na základě stupně rizika. Orgán dohledu na úrovni EU by přinesl přidanou hodnotu tím, že by sledoval a posuzoval rizika po celé EU. Inspirujeme-li se strukturou subjektů EU působících v jiných oblastech, mohl by být dohled na úrovni EU zajištěn mechanismem, který by představoval rozhodnutí přijatá na úrovni EU a vynucovaná odděleními EU v členských státech.

Další možností by mohlo být kombinovat přímé pravomoci dohledu u některých druhů povinných osob, jež by byly prováděny v koordinaci s členskými státy, s pravomocemi v oblasti koordinace a dohledu nad jinými subjekty. Komise navrhne mechanismus dohledu, který by zohledňoval zásady proporcionality a subsidiarity a byl v souladu se stávající judikaturou, pokud jde o pravomoci, které mohou být agenturám Unie svěřeny.

Rozsah působnosti dohledu na úrovni EU

Rizika praní peněz se vyskytují uvnitř i vně finančního sektoru a vyvíjejí se v průběhu času a od jednoho členského státu k druhému. Zavedení účinnějšího dohledu by vyžadovalo mandát orgánu dohledu EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, který by se vztahoval na všechny rizikové oblasti od samého počátku, přičemž by byla uznána závažná povaha rizik, jimž všechna odvětví čelí. To by zajistilo, že orgán dohledu EU by od samého počátku měl všechny nezbytné nástroje k harmonizaci postupů po celé EU a k zajištění dohledu na vysoké úrovni napříč všemi odvětvími. Vzhledem ke složitosti úkolů a obrovskému počtu povinných subjektů v měřítku EU může být orgán dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu koncipován rovněž přírůstkovým způsobem, který umožní, aby, až se zkonsoliduje a prokáže svou efektivitu, zahrnoval všechna (finanční i nefinanční) odvětví, na něž se vztahují povinnosti v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu.

Orgán dohledu EU by alternativně mohl být přímo příslušný pro finanční odvětví jako součást integrovaného systému s vnitrostátním orgánem dohledu a byl by příslušný pro nepřímý dohled nad nefinančním odvětvím. Nepřímý dohled nad nefinančním odvětvím by subjektu EU umožnil zasáhnout, pokud to bude považováno za nezbytné k zajištění vysoce kvalitního dohledu nad nefinančním odvětvím po celé Unii.

Další možnosti, které by obnášely užší oblast působnosti, by znamenaly, že orgán dohledu na úrovni EU by dohlížel pouze nad finančními institucemi, které představují největší část všech finančních transakcí. Centralizace dohledu v tomto odvětví by mohlo být dosaženo snadněji, neboť je již regulováno a ve velké míře podrobeno dohledu. Tato možnost by však ponechala slabá místa v rámci dohledu EU a nezajistila účinný systém v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu.

Přístup k dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu založený na posouzení rizik, jak je zakotven v právu Unie i v mezinárodních standardech, vyžaduje určení rizikových faktorů týkajících se praní peněz a financování terorismu a přidělení zdrojů dohledu na základě výsledků specifického posouzení rizik. Dohled na úrovni EU musí být koncipován tak, aby zohledňoval rizika a dále rozvíjel odborné znalosti získané v daném ohledu vnitrostátními orgány dohledu.

Dále by bylo rovněž možné prozkoumat, zda by takový orgán dohledu měl být pověřen některými pravomocemi k monitoringu a podpoře zmrazování majetku podle omezujících opatření (sankcí) EU napříč členskými státy. I když by se aktuální úkoly a výzvy mohly v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a omezujících opatření v různých rozměrech lišit, existují rovněž některé společné výzvy a synergie, které stojí za posouzení.

Který subjekt EU?

Úkol zajistit dohled na úrovni EU může být svěřen buď stávající agentuře EU, totiž orgánu EBA, nebo novému specializovanému subjektu.

Nedávno přijaté právní předpisy vyžadují, aby orgán EBA vedl, koordinoval a monitoroval úsilí o posílení opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu po celé EU ve vztahu k finančním institucím. Pověření orgánu EBA dalšími povinnostmi dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu by mělo jednoznačné výhody, pokud jde o zajištění kontinuity a rychlého provozu. Tato možnost by však rovněž vyžadovala významnou reformu orgánu EBA, jakož i významné budování znalostí a kompetencí v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Jeho řízení a rozhodovací procesy by bylo třeba značně přezkoumat, aby bylo zaručeno, že rozhodnutí v oblasti dohledu budou vždy přijímána nezávisle, výhradně v zájmu EU. Vedle toho by musel posílit svou vyšetřovací kapacitu a pravomoc. S ohledem na mandát a kapacity tohoto orgánu by se mohl dohled nad povinnými osobami mimo finanční sektor na úrovni orgánu EBA ukázat jako náročný na organizaci.

Alternativně by bylo možné zřídit nový specializovaný orgán dohledu EU v oblasti boje proti praní peněz, který by byl příslušný pro dohled nad povinnými osobami ve finančním i nefinančním sektoru. To by umožnilo co největší pružnost při koncipování přesně nastaveného systému, pokud jde o organizaci a správu, se zjednodušenými a rychlými rozhodovacími procesy pro rychlou reakci na rizika, jakož i součinnost s koordinačním a podpůrným mechanismem pro finanční zpravodajské jednotky (viz další oddíl). Může však trvat déle, než by nový orgán mohl začít fungovat, náklady by mohly být relativně vyšší a musela by být zohledněna rizika spojená s prováděním. V závislosti na úkolech, které by tento orgán obdržel, by se mělo zabránit riziku zbytečného překrývání a/nebo nedostatku konzistentnosti s prací jiných orgánů dohledu, kupříkladu orgánu EBA.

Zásadní význam by měl dopad jakékoli možnosti na rozpočet. Zejména za současné hospodářské situace by bylo možno pádně argumentovat pro zajištění financování činností dohledu příspěvky subjektů soukromého sektoru, nad nimiž je dohled vykonáván, jak je tomu již v případě několika subjektů EU.

| Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 návrhy na zřízení orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU, a to na základě důkladného posouzení dopadů jednotlivých možností, pokud jde o jeho funkce, oblast působnosti a strukturu. |
| --- |

Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 návrhy na zřízení orgánu dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU, a to na základě důkladného posouzení dopadů jednotlivých možností, pokud jde o jeho funkce, oblast působnosti a strukturu.

V.   Zřízení koordinačního a podpůrného mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky

Stávající rámec EU vyžaduje, aby povinné osoby oznamovaly vnitrostátní finanční zpravodajské jednotce veškeré podezřelé transakce. Podávání zpráv ze strany povinných osob a údajů týkajících se hotovosti ze strany celních orgánů tvoří základ, na němž finanční zpravodajské jednotky vypracovávají finanční analýzy, které jsou následně předávány donucovacím orgánům, orgánům dohledu, daňovým orgánům nebo jiným finančním zpravodajským jednotkám. Jsou používány například donucovacími orgány při vyšetřování trestného činu. Strategická analýza trendů a vzorců ze strany finančních zpravodajských jednotek rovněž poskytuje pokyny a zpětnou vazbu povinným osobám, kterým má pomoci při identifikaci vzorců praní peněz a financování terorismu.

Byla zjištěna řada nedostatků, pokud jde o způsob uplatňování pravidel, vzájemné spolupráce a spolupráce s ostatními orgány na vnitrostátní úrovni a po celé EU.

Na vnitrostátní úrovni je používání šablon pro podávání zpráv povinnými osobami stále omezené a tyto šablony jsou často přizpůsobeny potřebám konkrétních podniků (např. bank). Několik finančních zpravodajských jednotek stále nemá potřebné nástroje IT, aby mohly účinně zpracovávat a analyzovat informace.

Finanční zpravodajské jednotky jsou povinny poskytovat povinným osobám zpětnou vazbu, pokud jde o jejich podávání zpráv. Tato zpětná vazba však zůstává omezená. Zpětná vazba je téměř nulová, když se zprávy povinných osob týkají jiného členského státu. V důsledku tohoto nedostatku zpětné vazby zůstávají povinné osoby bez potřebných nástrojů pro přizpůsobení / zacílení svých preventivních opatření.

Omezená výměna informací mezi finančními zpravodajskými jednotkami a ostatními příslušnými orgány je vzhledem k přeshraniční povaze praní peněz a financování terorismu velmi znepokojivá. Ačkoli například celní orgány v EU poskytují finančním zpravodajským jednotkám pravidelně údaje týkající se hotovosti, velmi zřídka od nich dostávají zpětnou vazbu, což je zásadní pro konkrétnější a účinnější analýzu rizik.

Problémy ve fungování a hostingu sítě FIU.net – systému EU pro výměnu informací mezi finančními zpravodajskými jednotkami – rovněž vyžadují opatření, neboť se jedná o starý nástroj IT, který vyžaduje podstatnou modernizaci svého softwaru i hardwaru, jakož i rozvoj nových funkcí pro usnadnění spolupráce.

Většina podezřelých transakcí oznámených finančním zpravodajským jednotkám má přeshraniční rozměr, avšak společná analýza zůstává omezená. V důsledku toho neexistují spojení pro odhalování přeshraničních případů. Pro analýzu takových informací v přeshraničním kontextu jsou nezbytné pokročilé kapacity, zejména s ohledem na stále rostoucí složitost případů praní peněz.

Úloha koordinačního a podpůrného mechanismu na úrovni EU

Koordinační a podpůrný mechanismus finančních zpravodajských jednotek na úrovni EU by výše uvedené nedostatky odstranil. Tento mechanismus by hrál vedoucí úlohu při koordinaci činnosti vnitrostátních finančních zpravodajských jednotek. Měl by zahrnovat identifikaci podezřelých transakcí s přeshraničním rozměrem, společnou analýzu přeshraničních případů, určení trendů a faktorů, které jsou relevantní pro posouzení rizik praní peněz a financování terorismu na vnitrostátní i nadnárodní úrovni. Mechanismus by měl rovněž přijímat nebo navrhovat prováděcí opatření nebo standardy, jak je uloženo v harmonizovanějších ustanoveních souboru pravidel o ohlašovacích povinnostech finančních zpravodajských jednotek a znacích finančních zpravodajských jednotek, činnostech, spolupráci a šablonách, jakož i podporovat odbornou přípravu a budování kapacit pro finanční zpravodajské jednotky. Koordinační a podpůrný mechanismus na úrovni EU by měl rovněž posílit spolupráci mezi příslušnými orgány (finančními zpravodajskými jednotkami, orgány dohledu, donucovacími orgány a celními a daňovými orgány), a to vnitrostátně i přeshraničně, a s finančními zpravodajskými jednotkami ze zemí mimo EU.

Bylo by prospěšné budovat ústřednější kapacitu na základě nástrojů IT, které by identifikovaly přeshraniční podezřelé transakce a usnadnily určování trendů.

V této souvislosti je rovněž důležitá udržitelnost sítě FIU.net, kterou v současné době spravuje Europol. Je naléhavě nutné investovat do jejího rozvoje, aby se překonaly stávající problémy, které narušují výměnu informací a sladění údajů. Vzhledem k plánovanému převodu technické správy systému od Europolu by mělo být určeno náležité a finančně proveditelné řešení. V krátkodobém horizontu převezme správu sítě FIU.net Komise, aby zajistila soustavné a nepřetržité fungování systému (27). V dlouhodobějším horizontu by hostingem sítě FIU.net či jejího nástupce mohl být pověřen koordinační a podpůrný mechanismus EU. Lze zvážit i jiná vhodná řešení.

Orgán příslušný pro koordinační a podpůrný mechanismus na úrovni EU

Úkol zajišťovat podpůrný a koordinační mechanismus pro finanční zpravodajské jednotky bude záviset na úloze, která je pro tento mechanismus stanovena.

V souladu s cílem, aby tento koordinační a podpůrný mechanismus měl rozsáhlou úlohu se zaměřením na řešení všech výše rozebraných prvků, by jeho správa mohla být zajištěna stávající agenturou EU nebo novým specializovaným orgánem. V případě, že bude vytvořen nový orgán EU pro otázky dohledu, mohl by být pověřen rovněž úlohou spravovat tento mechanismus. Pro tento účel je třeba poznamenat, že dvanáct finančních zpravodajských jednotek v EU má v současné době úkoly v oblasti dohledu přinejmenším v nefinančním sektoru, zatímco některé z nich mají úkoly v oblasti dohledu ve všech odvětvích.

Užší úloha koordinačního a podpůrného mechanismu by řešila některé zjištěné nedostatky, nevedla by však k účinnému koordinačnímu a podpůrnému mechanismu na úrovni EU. Za takových okolností by bylo možné zvážit několik možností. Budou-li například úkoly omezeny na vydávání návrhů regulačních standardů a pokynů, mohlo by toho být dosaženo přeměnou platformy finančních zpravodajských jednotek, v současné době neformálního výboru Komise, na výbor komitologie a ponechat na Komisi, aby přijímala výsledky jeho práce formou aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů. Alternativou by mohla být formální síť finančních zpravodajských jednotek s vlastním mandátem a úkoly.

Ať už bude podoba koordinačního a podpůrného mechanismu jakákoli, jeho správa a rozhodovací procesy by měly být dostatečně nezávislé a měl by fungovat jako síť vnitrostátních finančních zpravodajských jednotek se střediskem na úrovni EU.

| Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 návrhy na zřízení koordinačního a podpůrného mechanismu EU pro finanční zpravodajské jednotky, a to na základě důkladného posouzení dopadů jednotlivých možností, pokud jde o jeho úlohu a strukturu. Komise převezme správu sítě FIU.net ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020. |
| --- |

Komise předloží v prvním čtvrtletí roku 2021 návrhy na zřízení koordinačního a podpůrného mechanismu EU pro finanční zpravodajské jednotky, a to na základě důkladného posouzení dopadů jednotlivých možností, pokud jde o jeho úlohu a strukturu. Komise převezme správu sítě FIU.net ve čtvrtém čtvrtletí roku 2020.

VI.   Vynucování trestněprávních předpisů a výměna informací na úrovni Unie

Vynucování trestněprávních předpisů a výměnu informací na úrovni EU usnadňuje několik legislativních nástrojů a institucionálních opatření.

Nedávná opatření odstranila mezery ve vymezení a postihování praní peněz v celé EU a usnadnila soudní a policejní spolupráci (28). Komise bude sledovat jejich včasné provedení a uplatňování. Využívání finančních informací pro závažné trestné činy bylo rovněž posíleno tím, že byl donucovacím orgánům poskytnut přímý přístup k centrálnímu mechanismu bankovních účtů a zároveň se zlepšila spolupráce mezi donucovacími orgány, finančními zpravodajskými jednotkami a Europolem v případě takových závažných trestných činů (29). Tato opatření urychlí vyšetřování trestné činnosti a umožní orgánům účinněji bojovat proti přeshraniční trestné činnosti. Propojení centrálních mechanismů bankovních účtů v celé EU urychlí pro donucovací orgány a finanční zpravodajské jednotky přístup k finančním informacím a usnadní přeshraniční spolupráci a v každém případě by mělo zahrnovat i donucovací orgány. Toto propojení by mělo být považováno za prioritní záležitost.

Byly stanoveny klíčové standardy pro zpětné získávání výnosů z trestné činnosti (30). Komise v roce 2020 zveřejní zprávu s cílem poskytnout přehled o tom, jak jsou tato pravidla prováděna, a představí způsoby, jak zlepšit úlohu úřadů pro vyhledávání majetku z trestné činnosti. Nová opatření, která budou platit od prosince 2020 (31), usnadní přeshraniční vymáhání majetku a zajistí po celé EU rychlejší a jednodušší zmrazování a konfiskaci majetku z trestné činnosti.

Zároveň je rovněž zásadní vybudovat na úrovni EU kapacitu pro vyšetřování a stíhání finanční trestné činnosti.

Europol zintenzivnil své úsilí o řešení hospodářské a finanční kriminality prostřednictvím nového Evropského střediska pro hospodářskou a finanční trestnou činnost (středisko EFECC), které by mělo začít fungovat v průběhu roku 2020. Středisko EFECC soustředí veškeré kapacity finanční zpravodajské činnosti a činnosti proti hospodářské trestné činnosti do jediného subjektu v rámci Europolu a bude usilovat o posílení operativní účinnosti, zvýšení operační viditelnosti a posílení řízení zúčastněných stran a možností financování. Komise zřízení střediska EFECC plně podporuje a domnívá se, že zdůrazňuje význam finančního šetření ve všech oblastech trestné činnosti, které spadají do pravomoci Europolu.

Komise se domnívá, že středisko EFECC by bylo přirozenou protistranou podpůrného a koordinačního mechanismu EU pro finanční zpravodajské jednotky a že oba subjekty by mohly vyvinout řešení na zintenzivnění výměny informací, zejména v přeshraničních případech.

Za účelem lepšího vyšetřování a stíhání případů praní peněz v celé EU financuje Komise (32) operační síť pro boj proti praní peněz (AMON), která spojuje příslušné donucovací orgány. Tato síť usnadňuje přeshraniční finanční vyšetřování a má globální dosah. Její činnost by měla být posílena a podporována a síť by měla být vybavena operativním rozpočtem na podporu konkrétních případů. Měly by se k ní připojit všechny členské státy EU. Členské státy by nadto měly i nadále využívat podporu agentury Eurojust k usnadnění přeshraniční spolupráce na podporu stíhání v oblasti boje proti praní peněz. Kromě toho Úřad evropského veřejného žalobce, který má zahájit činnost koncem roku 2020, bude oprávněn vyšetřovat a stíhat trestné činy praní peněz spojené s trestnými činy proti rozpočtu EU.

Stále existuje prostor pro posílení a prosazení výměny informací mezi všemi příslušnými orgány (finanční zpravodajské jednotky, orgány dohledu, donucovací orgány a celní a daňové orgány), a to na vnitrostátní i přeshraniční úrovni.

V souvislosti s lepším využíváním finančního zpravodajství by měla být v co největší míře podporována úloha partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP), neboť v některých případech by povaha informací mohla omezit jejich sdílení a toto sdílení musí být v souladu s právními předpisy o ochraně údajů. Partnerství veřejného a soukromého sektoru zahrnují sdílení informací mezi donucovacími orgány, finančními zpravodajskými jednotkami a soukromým sektorem. Tato partnerství mohou mít různé podoby. Některá se omezují na výměnu informací o typologii a trendech mezi finančními zpravodajskými jednotkami, donucovacími orgány a povinnými osobami. Další spočívají ve sdílení operativních zpravodajských informací o podezřelých ze strany donucovacích orgánů vůči povinným osobám pro účely sledování transakcí těchto podezřelých. Veškeré sdílení informací, které zahrnuje osobní údaje, musí být plně v souladu s právními předpisy o ochraně údajů a dodržovat pověření zapojených orgánů.

Stávající rámec EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu již vyžaduje, aby finanční zpravodajské jednotky sdílely typologie a trendy se soukromým sektorem. Tato povinnost by mohla být vyjasněna a posílena jako součást usnadnění některých druhů partnerství veřejného a soukromého sektoru a zlepšení sdílení informací. Současně s ohledem na rozdíly v právních rámcích a praktických opatřeních v členských státech považuje Komise za nezbytné mít pokyny a sdílet osvědčené postupy pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména pokud jde o antimonopolní pravidla, záruky a omezení týkající se ochrany údajů a záruky v oblasti základních práv.

| Komise vydá pokyny týkající se partnerství veřejného a soukromého sektoru do prvního čtvrtletí roku 2021. Pokud jde o aspekty ochrany údajů u partnerství veřejného a soukromého sektoru, Komise zváží možnost požádat o vydání stanoviska Evropský sbor pro ochranu osobních údajů. Budou zváženy možnosti posílení sítě AMON a zlepšení vnitrostátní a přeshraniční výměny informací mezi všemi příslušnými orgány. |
| --- |

Komise vydá pokyny týkající se partnerství veřejného a soukromého sektoru do prvního čtvrtletí roku 2021. Pokud jde o aspekty ochrany údajů u partnerství veřejného a soukromého sektoru, Komise zváží možnost požádat o vydání stanoviska Evropský sbor pro ochranu osobních údajů. Budou zváženy možnosti posílení sítě AMON a zlepšení vnitrostátní a přeshraniční výměny informací mezi všemi příslušnými orgány.

VII.   Posílení mezinárodního rozměru rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu

Praní peněz a financování terorismu jsou globální hrozby, které je EU odhodlána potírat ve spolupráci se svými mezinárodními partnery. Jako tvůrce standardů ve světovém měřítku vedl výbor FATF celosvětově boj proti praní peněz a financování terorismu. Komise aktivně přispívá k práci výboru FATF a je i nadále odhodlána provádět standardy FATF a prosazovat dodržování předpisů v celosvětovém měřítku. Nový komplexní přístup k boji proti praní peněz a financování terorismu, který EU potřebuje, však vyžaduje, aby EU při stanovování takových mezinárodních standardů posílila svou úlohu.

Komise jménem EU schválila nový mandát výboru FATF (33) a hodlá hrát významnou úlohu při posilování celosvětových standardů a jejich zvyšování na úroveň vlastních standardů EU v klíčových oblastech. Jedním příkladem je transparentnost skutečného vlastnictví, kdy EU zaujala ambiciózní přístup k řešení rizik, která představují neprůhledné struktury. Podobně bude Komise aktivně podporovat úsilí o řešení nových a vznikajících rizik na celosvětové úrovni. K tomu, aby EU uspěla, je nezbytné, aby EU v rámci výboru FATF vystupovala jednotně. Toho by mohlo být dosaženo tím, že Komisi bude v souladu s ustanoveními Smlouvy svěřena úloha zastupovat Evropskou unii ve výboru FATF. Jako první krok by měl být vytvořen mechanismus posílené koordinace mezi Komisí a členskými státy, aby zástupci EU vyjadřovali ve výboru FATF koordinované postoje.

Vzájemná hodnocení provedená výborem FATF přispívají v celosvětovém měřítku ke zvýšenému dodržování mezinárodních standardů, neboť vzájemný tlak je i nadále klíčovou hnací silou změn. Hodnocení rámců členských států EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu dosud adekvátně nezohledňovala nadnárodní povahu pravidel EU. Tato otázka se stane významnější, budou-li zavedeny nové struktury, například dohled na úrovni EU v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu a koordinační a podpůrný mechanismus finančních zpravodajských jednotek. Cílem Komise je zajistit, aby standardy prováděné na úrovni EU byly posuzovány společným způsobem. V této souvislosti by bylo rovněž možné zvážit, zda mají být pravidla EU posuzována výborem FATF na úrovni EU.

Komise rovněž musí pokračovat v provádění autonomní politiky vůči třetím zemím s cílem chránit finanční systém EU. Povinné osoby musí přijmout zmírňující opatření založená na zeměpisných a jiných relevantních rizikových faktorech. Jsou rovněž povinny uplatňovat zvýšenou obezřetnost v případě transakcí nebo obchodních vztahů zahrnujících země se strategickými nedostatky v rámcích pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Podle páté směrnice o boji proti praní peněz je Komise povinna vybudovat autonomní kapacitu k identifikaci zemí, které tyto strategické nedostatky představují (34).

Komise určí země, které představují zvláštní hrozbu pro finanční systém Unie za použití autonomní metodiky, která náležitě zohlední součinnost s procesem tvorby seznamů FATF, posílený dialog se třetími zeměmi prováděný ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a těsné konzultace s odborníky z členských států. Na základě revidované metodiky (35), která je zveřejněna zároveň s tímto akčním plánem, bude tento proces zahrnovat spolupráci Komise - v součinnosti s Evropskou službou pro vnější činnost - s třetími zeměmi, v nichž jsou předběžně zjištěny nedostatky, s cílem vypracovat pokud možno akční plán k řešení těchto problémů. Po určité době pozorování Komise posoudí pokrok v provádění uvedených závazků, aby svá posouzení dovedla k závěrům.

Seznam EU vysoce rizikových třetích zemí poskytuje klíčový nástroj pro povinné osoby a orgány veřejné moci, mohl by však mít dopady i mimo rámec boje proti praní peněz a financování terorismu. Komise je odhodlána sledovat, zda takové zařazení na seznam má dopad na rozhodnutí o rovnocennosti (36), a zajistit, aby byly uplatňovány přiměřené záruky, pokud jde o finanční nástroje v souladu s článkem 155 finančního nařízení (37).

Zkušenosti získané z procesu sestavování seznamu EU a zavedení nových funkcí v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úrovni EU by mohly vést k přezkumu přístupu k rizikům, která představují třetí země. Jako člen výboru FATF by Komise měla i nadále zohledňovat výzvu výboru FATF k opatřením zaměřeným na rizika, která představují třetí země, a měla by být i nadále rovněž s to uplatňovat vhodná opatření nezávisle na výzvě výboru FATF, jak to vyžadují mezinárodní standardy. V této souvislosti by orgán dohledu na úrovni EU mohl rovněž přispět ke zmírnění rizik ze strany třetích zemí tím, že vypracuje vhodná opatření ke zmírnění rizik pro povinné osoby v závislosti na druhu a závažnosti nedostatků. To by zahrnovalo vypracování podrobnějších opatření a opatření více založených na rizicích s cílem řešit rizika, která představuje rámec jiných jurisdikcí v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu. Tento proces by mohl být doplněn také přístupem založeným na transakcích, neboť žádná jurisdikce není imunní vůči vznikajícím rizikům praní peněz a financování terorismu. Podobně by koordinační a podpůrné funkce pro finanční zpravodajské jednotky mohly poskytnout cenné vstupní informace pro identifikaci nových trendů a nových rizik, které představují třetí země, jakož i možné otázky v oblasti mezinárodní spolupráce.

V rámci souboru opatření pro řízení vnějších rizik připravuje Komise technický nástroj (38) na poskytnutí pomoci třetím zemím při zvyšování jejich kapacity a řešení nedostatků ve vnitrostátních rámcích pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Jako jeden z hlavních mezinárodních dárců v této oblasti a na základě své rozsáhlé diplomatické sítě by EU tuto kapacitu využila k posílení překážek proti praní peněz a financování terorismu po celém světě. Obchodní politika rovněž přispívá k rozvoji odpovídajících záruk, pokud jde o investice (39) a obchodní toky. Komise bude usilovat o splnění závazků ze strany obchodních partnerů EU, pokud jde o provádění opatření v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu, a zachová regulační prostor pro jednání v případě rizik praní peněz a financování terorismu, jimž finanční systém EU čelí.

| Spolu s tímto akčním plánem je zveřejněna nová metodika pro posuzování vysoce rizikových třetích zemí. Komise bude pokračovat ve spolupráci s členskými státy a zvýší svou účast v FATF tak, aby EU mohla hrát významnější úlohu v celosvětovém měřítku. |
| --- |

Spolu s tímto akčním plánem je zveřejněna nová metodika pro posuzování vysoce rizikových třetích zemí. Komise bude pokračovat ve spolupráci s členskými státy a zvýší svou účast v FATF tak, aby EU mohla hrát významnější úlohu v celosvětovém měřítku.

VIII.   Další postup: plán

Jak je rozvedeno v tomto akčním plánu, Komise navrhne několik opatření k posílení rámce pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Bude vypracováno posouzení dopadů, včetně posouzení dopadů na základní práva, a zejména na právo na ochranu osobních údajů, v jehož rámci budou posouzeny různé možností, pokud jde o legislativní změny:

| Opatření | Prostředky | Harmonogram |
| --- | --- | --- |
| Účinné provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu | Řízení o nesplnění povinnosti/soudní řízení
  Studie na téma uplatňování čtvrté směrnice o boji proti praní peněz
  Třetí nadnárodní posouzení rizik
  Práce na propojení registrů skutečných majitelů
  Doporučení pro jednotlivé země/evropský semestr
  Stávající činnost Evropského orgánu pro bankovnictví | Veškerá opatření probíhají |
| Posílení a rozvoj jednotného souboru pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu | Legislativní návrh:






  — | určení oblastí, které je třeba upravit formou nařízení vedle pozměněné směrnice |

Opatření

Prostředky

Harmonogram

Účinné provádění stávajícího rámce EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu

Řízení o nesplnění povinnosti/soudní řízení

Studie na téma uplatňování čtvrté směrnice o boji proti praní peněz

Třetí nadnárodní posouzení rizik

Práce na propojení registrů skutečných majitelů

Doporučení pro jednotlivé země/evropský semestr

Stávající činnost Evropského orgánu pro bankovnictví

Veškerá opatření probíhají

Posílení a rozvoj jednotného souboru pravidel EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu

Legislativní návrh:

—

určení oblastí, které je třeba upravit formou nařízení vedle pozměněné směrnice

| — | stanovení nových oblastí, které mají být upraveny na úrovni EU |
| --- | --- |

—

stanovení nových oblastí, které mají být upraveny na úrovni EU

| — | stanovení nezbytných změn v souvislosti s jinými stávajícími právními předpisy |
| --- | --- |

—

stanovení nezbytných změn v souvislosti s jinými stávajícími právními předpisy

1. čtvrtletí 2021

Dotažení dohledu v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu na úroveň EU

Legislativní návrh

1. čtvrtletí 2021

Zřízení podpůrného a koordinačního mechanismu pro finanční zpravodajské jednotky

Legislativní návrh

1. čtvrtletí 2021

Převod technického řízení sítě FIU.net na Komisi

4. čtvrtletí 2020

Prosazování práva a sdílení informací v oblasti trestního práva

Zřízení střediska EFECC

2. čtvrtletí 2020

Pokyny týkající se partnerství veřejného a soukromého sektoru a případně stanovisko Evropského sboru pro ochranu osobních údajů k aspektům ochrany osobních údajů

1. čtvrtletí 2021

Sledovat provádění a uplatňování směrnic o spolupráci v oblasti trestního práva a jeho prosazování

Možnosti, jak posílit vnitrostátní a přeshraniční výměnu informací mezi všemi příslušnými orgány

Posílení mezinárodního rozměru

Komise zpřesnila metodiku pro identifikaci vysoce rizikových třetích zemí

1. čtvrtletí 2020

Akty v přenesené pravomoci

Podle potřeby (předběžné plánování na rok 2020: 2. čtvrtletí, 3. čtvrtletí a 4. čtvrtletí)

Komise vítá názory zúčastněných stran na další postup stanovený v tomto akčním plánu a vyzývá k příspěvkům do 29. července 2020 prostřednictvím dotazníku na platformě Have your Say (Vyjádřete názor).

---

(1)  Europol, „Profitování z pandemie: jak pachatelé trestných činů využívají krizovou situaci rozšíření onemocnění COVID-19“ (Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis), březen 2020. Evropský orgán pro bankovnictví rovněž úvěrovým a finančním institucím připomněl význam účinných systémů a kontrol a požádal příslušné orgány, aby je v tomto ohledu podpořily. Viz prohlášení Evropského orgánu pro bankovnictví o opatřeních ke zmírnění rizik spojených s finanční trestnou činností v rámci pandemie COVID-19.

(2)  Soudní dvůr uznal, že cíl boje proti praní peněz souvisí s ochranou veřejného pořádku a může odůvodnit omezení základních svobod zaručených Smlouvou, včetně volného pohybu kapitálu. Omezení musí být přiměřená (viz Jyske Bank Gibraltar, C 212/11 a LHU Zeng, C- 190/17).

(3)  Výbor FATF je mezivládní orgán, který stanoví standardy a podporuje účinné provádění opatření pro boj proti praní peněz a financování terorismu. Členy výboru FATF jsou Komise, 14 členských států EU a 2 státy EHP, zatímco zbývajících 13 členských států je členem regionální organizace Moneyval.

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/843 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu a směrnice 2009/138/ES a 2013/36/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 43).

(5)  Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) 2019/2175 ze dne 18. prosince 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1093/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), nařízení (EU) č. 1094/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), nařízení (EU) č. 600/2014 o trzích finančních nástrojů, nařízení (EU) 2016/1011 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a nařízení (EU) 2015/847 o informacích doprovázejících převody peněžních prostředků (Úř. věst. L 334, 27.12.2019, s. 1).

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1672 ze dne 23. října 2018 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Unie nebo ji opouštějící a o zrušení nařízení (ES) č. 1889/2005 (Úř. věst. L 284, 12.11.2018, s. 6).

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 ze dne 20. května 2019, kterou se mění směrnice 2013/36/EU, pokud jde o osvobozené subjekty, finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, odměňování, opatření a pravomoci v oblasti dohledu a opatření na zachování kapitálu (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 253).

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1153 ze dne 20. června 2019 o stanovení pravidel usnadňujících používání finančních a dalších informací k prevenci, odhalování, vyšetřování či stíhání určitých trestných činů a o zrušení rozhodnutí Rady 2000/642/SVV (Úř. věst. L 186, 11.7.2019, s. 122).

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1673 ze dne 23. října 2018 o boji vedeném trestněprávní cestou proti praní peněz (Úř. věst. L 284, 12.11.2018, s. 22).

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1937 ze dne 23. října 2019 o ochraně osob, které oznamují porušení práva Unie (Úř. věst. L 305, 26.11.2019, s. 17).

(11)  COM(2019) 360 final.

(12)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. září 2019 o stavu provádění právních předpisů Unie proti praní peněz (2019/2820 (RSP))

(13)  Závěry Rady ze dne 5. prosince 2019 o strategických prioritách v oblasti boje proti praní peněz a financování terorismu (14823/19)

(14)  Jak bylo zdůrazněno v nejnovějším nadnárodním posouzení rizik v Unii, zprávě Komise o posouzení rizika praní peněz a financování terorismu, která mají dopad na vnitřní trh a souvisejí s přeshraničními činnostmi, COM (2019) 370 final.

(15)  Čl. 65 odst. 1 čtvrté směrnice o boji proti praní peněz.

(16)  Viz poznámka pod čarou 5.

(17)  Zpráva orgánu EBA o metodách příslušných orgánů k dohledu nad praním peněz a financování terorismu ze strany bank, EBA/Rep/2020/06

(18)  Vedle finančního sektoru, právníků a účetních se rámec EU vztahuje také na realitní makléře, služby v oblasti hazardních her, obchodníky se zbožím, poskytovatele směnárenských služeb mezi virtuálními měnami a měnami s nuceným oběhem, správce virtuální peněženky a osoby obchodující s uměleckými díly.

(19)  Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o omezení plateb v hotovosti, COM(2018) 483 final. Další cílené posouzení této záležitosti bude zváženo v průběhu roku 2021.

(20)  Společné stanovisko evropských orgánů dohledu k rizikům praní peněz a financování terorismu, která mají dopad na finanční sektor Evropské unie, ze dne 4. října 2019

(21)  Zpráva orgánu EBA o možných překážkách bránících přeshraničnímu poskytování bankovních a platebních služeb, 29. října 2019

(22)  Finanční akční výbor (FATF) definuje virtuální aktiva jako digitální vyjádření hodnoty, která mohou být digitálně obchodována nebo převedena a která mohou být použita pro platební nebo investiční účely. Virtuální aktiva nezahrnují digitální vyjádření měn s nuceným oběhem, cenných papírů a jiných finančních aktiv, na která se již jeho normy vztahují.

(23)  Viz rovněž oznámení v pracovním programu Komise, že Komise předloží legislativní rámec pro kryptoaktiva.

(24)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

(25)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 149).

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/92/EU ze dne 23. července 2014 o porovnatelnosti poplatků souvisejících s platebními účty, změně platebního účtu a přístupu k platebním účtům se základními prvky (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 214).

(27)  Přičemž bude řádně respektována povaha dotyčných informací.

(28)  Viz poznámka pod čarou 9.

(29)  Viz poznámka pod čarou 8.

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/42/EU ze dne 3. dubna 2014 o zajišťování a konfiskaci nástrojů a výnosů z trestné činnosti v Evropské unii (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 39).

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1805 ze dne 14. listopadu 2018 o vzájemném uznávání příkazů k zajištění a příkazů ke konfiskaci (Úř. věst. L 303, 28.11.2018, s. 1).

(32)  Peněžní prostředky z Fondu pro vnitřní bezpečnost – policie.

(33)  Schváleno ministry a zástupci Finančního akčního výboru dne 12. dubna 2019

(34)  Viz https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022

(35)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2020) 99.

(36)  Viz COM(2019) 349 final ze dne 29.7.2019.

(37)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

(38)  Globální nástroj EU pro boj proti praní peněz a financování terorismu

(39)  Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 ze dne 19. března 2019, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic směřujících do Unie (Úř věst L 79 I, 21.3.2019, s. 1.).

---

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/34

---

SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY

(2020/C 164/07)

PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2017

Použití článku 64 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 987/2009 (1)

| I. | Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2017 rodinným příslušníkům, kteří nemají bydliště v témže členském státě jako pojištěná osoba, podle článku 17 nařízení (ES) č. 883/2004 (2), se stanoví na základě těchto průměrných nákladů: | Věková kategorie | Ročně | Čisté měsíční
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kypr | Mladší 20 let | 335,08 EUR | 22,34 EUR |
| 20–64 let | 345,86 EUR | 23,06 EUR |
| 65 let a více | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR |
| Norsko | Mladší 20 let | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK |
| 20–64 let | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK |
| 65 let a více | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK |

I.

Věková kategorie

Ročně

Čisté měsíční

x = 0,20

Kypr

Mladší 20 let

335,08 EUR

22,34 EUR

20–64 let

345,86 EUR

23,06 EUR

65 let a více

1 457,97 EUR

97,20 EUR

Norsko

Mladší 20 let

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

20–64 let

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

65 let a více

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

| II. | Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2017 důchodcům a jejich rodinným příslušníkům podle čl. 24 odst. 1 a článků 25 a 26 nařízení (ES) č. 883/2004, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů: | Věková kategorie | Ročně | Čisté měsíční x = 0,20 | Čisté měsíční
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kypr | Mladší 20 let | 335,08 EUR | 22,34 EUR | 23,74 EUR |
| 20–64 let | 345,86 EUR | 23,06 EUR | 24,50 EUR |
| 65 let a více | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR | 103,27 EUR |
| Norsko | Mladší 20 let | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK | 1 513,47 NOK |
| 20–64 let | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK | 2 635,54 NOK |
| 65 let a více | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK | 8 860,48 NOK |

II.

Věková kategorie

Ročně

Čisté měsíční x = 0,20

Čisté měsíční

x = 0,15  (3)

Kypr

Mladší 20 let

335,08 EUR

22,34 EUR

23,74 EUR

20–64 let

345,86 EUR

23,06 EUR

24,50 EUR

65 let a více

1 457,97 EUR

97,20 EUR

103,27 EUR

Norsko

Mladší 20 let

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

1 513,47 NOK

20–64 let

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

2 635,54 NOK

65 let a více

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

8 860,48 NOK

PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2018

Použití článku 64 nařízení (ES) č. 987/2009

| I. | Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2018 rodinným příslušníkům, kteří nemají bydliště v témže členském státě jako pojištěná osoba, podle článku 17 nařízení (ES) č. 883/2004, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů: | Věková kategorie | Ročně | Čisté měsíční
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španělsko | Mladší 20 let | 579,45 EUR | 38,63 EUR |
| 20–64 let | 844,45 EUR | 56,30 EUR |
| 65 let a více | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR |

I.

Věková kategorie

Ročně

Čisté měsíční

x = 0,20

Španělsko

Mladší 20 let

579,45 EUR

38,63 EUR

20–64 let

844,45 EUR

56,30 EUR

65 let a více

4 540,59 EUR

302,71 EUR

| II. | Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2018 důchodcům a jejich rodinným příslušníkům podle čl. 24 odst. 1 a článků 25 a 26 nařízení (ES) č. 883/2004, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů: | Věková kategorie | Ročně | Čisté měsíční x = 0,20 | Čisté měsíční
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španělsko | Mladší 20 let | 579,45 EUR | 38,63 EUR | 41,04 EUR |
| 20–64 let | 844,45 EUR | 56,30 EUR | 59,82 EUR |
| 65 let a více | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR | 321,63 EUR |

II.

Věková kategorie

Ročně

Čisté měsíční x = 0,20

Čisté měsíční

x = 0,15  (4)

Španělsko

Mladší 20 let

579,45 EUR

38,63 EUR

41,04 EUR

20–64 let

844,45 EUR

56,30 EUR

59,82 EUR

65 let a více

4 540,59 EUR

302,71 EUR

321,63 EUR

---

(1)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

(3)  Snížení uplatňované na měsíční paušální částku se rovná 15 % (x = 0,15) u důchodců a jejich rodinných příslušníků v případě, že příslušný členský stát není uveden v příloze IV nařízení (ES) č. 883/2004 (v souladu s čl. 64 odst. 3 nařízení (ES) č. 987/2009).

(4)  Snížení uplatňované na měsíční paušální částku se rovná 15 % (x = 0,15) u důchodců a jejich rodinných příslušníků v případě, že příslušný členský stát není uveden v příloze IV nařízení (ES) č. 883/2004 (v souladu s čl. 64 odst. 3 nařízení (ES) č. 987/2009).

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 13.5.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 164/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 164/36

---

Zveřejnění jednotného dokumentu změněného na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2020/C 164/08)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„AIL VIOLET DE CADOURS“

EU č.: PDO-FR-02103-AM01 – 4.2.2020

CHOP (X) CHZO ()

1.   Název

„Ail violet de Cadours“

2.   Členský stát nebo třetí země

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Česnek „Ail violet de Cadours“ se uvádí na trh jako suchý česnek s obsahem sušiny nejméně 30 %. Získává se z odrůd Germidour a Valdour izolovaných z místní populace fialového česneku.

Na vnějších bílých obalných šupinách má proužky fialové barvy (tzv. barva „lie de vin“, barva vinných kalů).

Česnek „Ail violet de Cadours“ se vyznačuje průměrem nejméně 45 mm a pravidelným kulatým tvarem cibule. Cibule se uvádějí na trh celé, dobře očištěné. Mají alespoň jednu celou neroztrhnutou obalnou šupinu. Kořeny jsou odříznuty těsně pod cibulí a mají délku nejvýše 2,5 mm. Cibule je pevná na dotek na straně stroužků i na straně kořenového krčku. Zbývající stonek cibulí, které jsou uváděny na trh bez natě, má délku 10–30 mm.

Slupka stroužků je béžová s fialovým proužkováním. Dužnina stroužků na řezu má slonovinovou až smetanovou barvu.

Syrový česnek má výraznou typickou česnekovou a intenzivně štiplavou vůni. Tepelně upravený česnek „Ail violet de Cadours“ se vyznačuje česnekovou vůní. V ústech zanechává mírný pocit pálivosti a má dobrou stálost aromatu. Jeho konzistence je měkká a chuť jemně sladká.

Aby se docílilo jednotné obchodní úpravy, jsou barva, tvar a průměr cibulí homogenní. Především průměr největší cibule nesmí převýšit průměr nejmenší cibule o více než 20 mm.

Česnek „Ail violet de Cadours“ se uvádí na trh v těchto úpravách:

| — | pletenec alespoň s devíti cibulemi s natí. Hmotnost pletence je 500 g, 1 kg nebo 2 kg v závislosti na počtu zapletených cibulí a jejich průměru, |
| --- | --- |

—

pletenec alespoň s devíti cibulemi s natí. Hmotnost pletence je 500 g, 1 kg nebo 2 kg v závislosti na počtu zapletených cibulí a jejich průměru,

| — | velký svazek s cibulemi s natí, s minimální hmotností 8 kg, |
| --- | --- |

—

velký svazek s cibulemi s natí, s minimální hmotností 8 kg,

| — | malý svazek s cibulemi s natí. Hmotnost malého svazku je 500 g, 1 kg nebo 2 kg, |
| --- | --- |

—

malý svazek s cibulemi s natí. Hmotnost malého svazku je 500 g, 1 kg nebo 2 kg,

| — | ručně plněný pytel s cibulemi bez natě o hmotnosti 5 kg, |
| --- | --- |

—

ručně plněný pytel s cibulemi bez natě o hmotnosti 5 kg,

| — | ručně nakládaný tácek s cibulemi bez natě s průměrem 60–70 mm nebo více než 70 mm, |
| --- | --- |

—

ručně nakládaný tácek s cibulemi bez natě s průměrem 60–70 mm nebo více než 70 mm,

| — | ručně nakládaný koš s cibulemi bez natě s průměrem 60–80 mm, |
| --- | --- |

—

ručně nakládaný koš s cibulemi bez natě s průměrem 60–80 mm,

| — | síťka s cibulemi bez natě o maximální hmotnosti 1 kg, |
| --- | --- |

—

síťka s cibulemi bez natě o maximální hmotnosti 1 kg,

| — | vanička s cibulemi bez natě o maximální hmotnosti 1 kg. |
| --- | --- |

—

vanička s cibulemi bez natě o maximální hmotnosti 1 kg.

Česnek se prodává v originálním balení. Pouze v případě tácku a koše je možný kusový prodej česneku.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Všechny etapy produkce česneku probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Aby byla zachována jakost produktu, musí balení „Ail violet de Cadours“ probíhat v dané zeměpisné oblasti.

S cílem zachovat dobrý zdravotní stav a alespoň jednu neporušenou vnější slupku na cibulích se česnek „Ail violet de Cadours“ uchovává ve vymezených podmínkách a co nejméně se s ním manipuluje.

Kromě toho se při balení využívá místní know-how producentů, které rovněž přispívá k tvorbě vlastností česneku „Ail violet de Cadours“ prostřednictvím:

| — | pečlivého výběru cibulí umožňujícího přípravu barevně, velikostně a tvarově homogenních obchodních úprav, |
| --- | --- |

—

pečlivého výběru cibulí umožňujícího přípravu barevně, velikostně a tvarově homogenních obchodních úprav,

| — | ručního ukládání cibulí umožňujícího vytváření takových balení, která zamezují tomu, aby cibule o sebe při prodeji narážely: stahování natí v pletencích, velkých svazcích a malých svazcích, aby se docílil pevný celek, co nejtěsnější zavírání cibulí v kapsách, síťkách a vaničkách, ukládání cibulí na tácky a do košíků natěsno. |
| --- | --- |

—

ručního ukládání cibulí umožňujícího vytváření takových balení, která zamezují tomu, aby cibule o sebe při prodeji narážely: stahování natí v pletencích, velkých svazcích a malých svazcích, aby se docílil pevný celek, co nejtěsnější zavírání cibulí v kapsách, síťkách a vaničkách, ukládání cibulí na tácky a do košíků natěsno.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Mimo povinných údajů stanovených právními předpisy se na štítcích uvádí:

| — | název balírny, |
| --- | --- |

—

název balírny,

| — | ročník sklizně, |
| --- | --- |

—

ročník sklizně,

| — | systém pro identifikaci a sledovatelnost specifický pro „Ail violet de Cadours“. |
| --- | --- |

—

systém pro identifikaci a sledovatelnost specifický pro „Ail violet de Cadours“.

Kromě toho v baleních umožňujících kusový prodej česneku musí být každá cibule označena samolepkou s názvem „Ail violet de Cadours“.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast se nachází na rozhraní departementů Haute-Garonne, Gers a Tarn-et-Garonne.

Departement Haute-Garonne: Bellegarde-Sainte-Marie, Belleserre, Bragayrac, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Le Castéra, Caubiac, Cox, Drudas, Empeaux, Garac, Le Grès, Lagraulet-Saint-Nicolas, Laréole, Lasserre, Menville, Mérenvielle, Pelleport, Pradère-les-Bourguets, Puysségur, Saint-Thomas, Sainte-Livrade, Thil, Vignaux.

Departement Tarn-et-Garonne: Auterive, Beaumont-de-Lomagne, Beaupuy, Bouillac, Le Causé, Escazeaux, Faudoas, Gariès, Goas, Marignac, Maubec, Sérignac.

Departement Gers: Ansan, Ardizas, Aubiet, Augnax, Auradé, Aurimont, Avensac, Bajonnette, Beaupuy, Bédéchan, Bézéril, Blanquefort, Castillon-Savès, Catonvielle, Cazaux-Savès, Clermont-Savès, Cologne, Encausse, Endoufielle, Escorneboeuf, Estramiac, Frégouville, Gimont, Giscaro, Homps, L’Isle-Arné, L’Isle-Jourdain, Juilles, Labastide-Savès, Labrihe, Lahas, Lias, Mansempuy, Maravat, Marestaing, Maurens, Mauvezin, Monbrun, Monferran-Savès, Monfort, Montiron, Noilhan, Pessoulens, Pompiac, Puycasquier, Razengues, Roquelaure-Saint-Aubin, Saint-André, Saint-Antonin, Saint-Brès, Saint-Caprais, Saint-Cricq, Saint-Georges, Saint-Germier, Saint-Orens, Saint-Sauvy, Sainte-Anne, Sainte-Gemme, Sainte-Marie, Sarrant, Ségoufielle, Sérempuy, Seysses-Savès, Sirac, Solomiac, Thoux, Tirent-Pontejac, Touget, Tourrenquets.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Souvislost mezi „Ail violet de Cadours“ a danou oblastí spočívá v používání odrůd pocházejících z místních populací dobře přizpůsobených klimatickým, půdním a topografickým podmínkám v zeměpisné oblasti, které produktu propůjčují specifické vlastnosti (fialová barva, velikost a pravidelnost), přičemž se využívá know-how producentů v zeměpisné oblasti. Díky těmto vlastnostem má česnek dobrou pověst.

Specifičnost zeměpisné oblasti

Přírodní faktory

Oblast produkce česneku „Ail violet de Cadours“ se nachází v regionu Midi-Pyrénées mezi departementy Haute-Garonne, Gers a Tarn-et-Garonne a vyznačuje se zvláštními klimatickými podmínkami s oceánským vlivem v zimě a na jaře a se středomořským vlivem v létě a zejména na podzim. Zima je poměrně krátká a mírná. Jaro se vyznačuje postupně se zvyšujícími teplotami a vysokým úhrnem srážek se srážkovým vrcholem v měsíci květnu. Léta jsou teplá a suchá. Podzim zůstává poměrně mírný a s nízkým úhrnem srážek. Tato oblast je pod vlivem jihovýchodního teplého a suchého větru, který se nejčastěji vyskytuje v létě a na podzim a nazývá se „Autan“.

Oblast produkce představuje středně členitou kopcovitou krajinu. Jílovito-vápencové a jílovito-vápenaté půdy vyvinuté na oligomiocénních molasách mají vysoký podíl jílu (nejméně 30 %), který jim zajišťuje dobře využitelnou vodní kapacitu. Díky svému sklonu a struktuře mají tyto půdy také dobré přirozené odvodňovací vlastnosti.

Lidské faktory

Česnek, který má původ v zemích Orientu, se do oblasti dostal pravděpodobně s římskou kolonizací během prvních staletí.

Obchod s česnekem stabilně rostl až do vytvoření speciálního trhu s fialovým česnekem, který se konal jednou za týden. Tento trh se stále koná v obci Cadours každou středu od poloviny července do poloviny prosince.

Know-how producentů česneku „Ail violet de Cadours“ se projevuje od stádia pěstování česneku až po jeho konečnou úpravu.

Odrůdy Germidour a Valdour byly izolovány z místní populace fialového česneku a zapsány do oficiálního katalogu odrůd v roce 1991, resp. 2006. Typickými vlastnostmi těchto odrůd jsou krátké období dormance spojené s časným počátkem klíčení, chybějící pevný květinový stvol a velká cibule, jejíž slupky obsahují fialové proužky na bílém pozadí.

Výsadba probíhá od poloviny října do poloviny prosince na pozemcích, kde v předchozích třech letech nebyly pěstovány žádné cibulovité rostliny a v předchozím roce kukuřice nebo čirok. Přidávání dusíku, fosforu a draslíku se řídí potřebami plodiny a přítomností uvedených prvků v půdě.

Sklízí se zralá plodina.

Kontrolované sušení zajišťuje ztrátu vody na úrovni alespoň 20 % hmotnosti úrody.

Pro zemědělské podniky zeměpisné oblasti je typická malá až střední rozloha. Jde o zemědělské podniky se zaměřením na smíšenou rostlinnou produkci s dominancí obilovin, kde produkce česneku představuje doplňkovou činnost s vysokou přidanou hodnotou. Rozvoj pěstování česneku byl umožněn dostupností rodinné pracovní síly.

Řada kroků při zpracování se stále provádí ručně, aby byl česnek řádně očištěn a měl správnou obchodní úpravu: loupání, které spočívá v odstranění poškozených vnějších slupek, přičemž musí zůstat alespoň jedna čistá a nedotčená slupka, řezání kořenů a realizace úprav česneku „Ail violet de Cadours“ pro uvádění na trh. Know-how producentů se projevuje zejména během těchto kroků a provází ho pečlivé třídění cibulí podle velikosti, tvaru a barvy na docílení jednotné obchodní úpravy.

Specifičnost produktu

„Ail violet de Cadours“ je suchý česnek. Je typický především fialovou barvou v podobě proužků na vnějších obalných šupinách. Cibule mají průměr nejméně 45 mm, pravidelný tvar a nejsou prasklé, tj. stroužky nejsou viditelné (alespoň jedna svrchní slupka není roztržená). Kořenový krček je odříznut těsně pod cibulí.

Česnek „Ail violet de Cadours“ má zvláštní vizuální, čichové a chuťové vlastnosti, kterými se zřetelně odlišuje od suchého fialového česneku odrůdy Germidour pěstovaného mimo zeměpisnou oblast. „Ail violet de Cadours“ vyniká svými vizuálními vlastnostmi: větší velikost, fialovější barva, pravidelnější tvar cibule, a čichovými vlastnostmi: výraznější typická česneková a intenzivnější štiplavá vůně. Kromě toho v ústech se tepelně upravený česnek „Ail violet de Cadours“ vyznačuje intenzivnější stálostí aromatu a silnějším pocitem pálivosti.

Jeho cibule jsou pevné na dotek na straně stroužků i na straně kořenového krčku. Mají dobrý zdravotní stav od sklizně až po uvedení na trh.

Česnek „Ail violet de Cadours“ se uvádí na trh ve velikostně, tvarově a barevně jednotných obchodních úpravách.

Pokud se česnek „Ail violet de Cadours“ prodává s natí, úprava vykazuje určitou tuhost způsobenou stažením natí mezi sebou. Při prodeji česneku „Ail violet de Cadours“ bez natě jsou cibule těsně stlačené v balení.

Příčinná souvislost

Oblast produkce česneku „Ail violet de Cadours“ skýtá pro jeho růst veškeré příznivé podmínky.

Česnek „Ail violet de Cadours“ se v první řadě vyznačuje svou barvou. Tato barva je výsledkem používání odrůd pocházejících z místních populací s fialovými proužky na vnějších slupkách a výsadby na pozemcích bohatých na jíl a se srážkovým vrcholem v měsíci květnu. Na jedné straně pěstování česneku „Ail violet de Cadours“ v půdách s vysokým podílem jílu a s dobrou využitelnou vodní kapacitou podporuje tvorbu cibulí s pravidelným tvarem. Díky promyšlenému hnojení zabraňujícímu praskání cibulí se česnek „Ail violet de Cadours“ uvádí na trh alespoň s jednou neroztrhnutou vnější obalnou šupinou.

Na druhou stranu rostlina potřebuje nejvíce vody v době základního fyziologického stádia tvorby, tj. při tvorbě cibule. Jde o fázi rychlého růstu, která má přímý vliv na velikost, formování cibulí a fialové barvy. Tím, že srážkový vrchol v květnu během uvedené rozhodující fáze pokrývá požadavky rostliny na vodu a minerály, umožňuje růst česnekových cibulí s vlastnostmi „Ail violet de Cadours“: cibule o průměru nejméně 45 mm s pravidelným kulatým tvarem a fialovou barvou.

Pevnost cibulí česneku „Ail violet de Cadours“ souvisí s konečnou úpravou, která brání cibulím, aby o sebe narážely, a s krátkým obdobím prodeje, které končí před začátkem klíčení.

Dobrý zdravotní stav „Ail violet de Cadours“ je důsledkem mnoha faktorů:

| — | omezení šíření plísňových a bakteriálních onemocnění v půdě střídáním plodin a výsadbou na parcelách s dobrým přirozeným odvodňováním, |
| --- | --- |

—

omezení šíření plísňových a bakteriálních onemocnění v půdě střídáním plodin a výsadbou na parcelách s dobrým přirozeným odvodňováním,

| — | omezení rozvoje těchto onemocnění během pěstování dodržováním data výsadby a promyšleným hnojením, |
| --- | --- |

—

omezení rozvoje těchto onemocnění během pěstování dodržováním data výsadby a promyšleným hnojením,

| — | sklizeň po dosažení zralosti, následně sušení a vítr Autan, což příznivě ovlivňují skladování česneku. |
| --- | --- |

—

sklizeň po dosažení zralosti, následně sušení a vítr Autan, což příznivě ovlivňují skladování česneku.

Používání odrůd česneku bez pevného květního stvolu umožňuje vytváření obchodních úprav s natí: pletence, velké svazky, malé svazky.

Česnek „Ail violet de Cadours“ je dále rozpoznatelný podle pečlivého ručního loupání, které zachovává celé vnější obalné šupiny a umožňuje seříznutí kořenového krčku těsně pod cibulí. Díky všem těmto postupům je možné vytvářet takové obchodní úpravy, které jsou z pohledu velikosti, tvaru a barvy vizuálně homogenní. Tradiční know-how producentů až po konečnou úpravu produktu zvyšuje a chrání kvalitu česneku „Ail violet de Cadours“.

Všechny popsané faktory oblasti produkce, tj. lidské a přírodní faktory, přispívají ke specifickým vlastnostem česneku „Ail violet de Cadours“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b9eb2879-fbef-4c10-a287-c0d23d8ef13f

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---