# Euroopan unionin C 193/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 193 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta9. kesäkuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 193

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta9. kesäkuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 193/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 193/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  ) | 2 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 193/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) (
  1
  )

1

1

2020/C 193/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2020/C 193/03 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten mahdollisuuksien lisäämisestä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla | 3 |
| 2020/C 193/04 | Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista | 11 |
| 2020/C 193/05 | Neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 muuttamisesta | 20 |
| 2020/C 193/06 | Neuvoston päätelmät medialukutaidosta jatkuvasti muuttuvassa maailmassa | 23 |
| 2020/C 193/07 | Ilmoitus tietyille henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014 | 29 |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 193/08 | Euron kurssi — 8. kesäkuuta 2020 | 30 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2020/C 193/09 | Erityiskertomus 13/2020 Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta | 31 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2020/C 193/03

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten mahdollisuuksien lisäämisestä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla

3

2020/C 193/04

Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista

11

2020/C 193/05

Neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 muuttamisesta

20

2020/C 193/06

Neuvoston päätelmät medialukutaidosta jatkuvasti muuttuvassa maailmassa

23

2020/C 193/07

Ilmoitus tietyille henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014

29

Euroopan komissio

2020/C 193/08

Euron kurssi — 8. kesäkuuta 2020

30

Tilintarkastustuomioistuin

2020/C 193/09

Erityiskertomus 13/2020 Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta

31

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 193/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  ) | 32 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 193/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 34 |
| 2020/C 193/12 | Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen | 49 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 193/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD) (
  1
  )

1

32

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 193/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

34

2020/C 193/12

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9814 – Firmenich / Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 193/01)

Komissio päätti 26. toukokuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9814. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9814. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9413 – Lactalis / Nuova Castelli)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 193/02)

Komissio päätti 9. joulukuuta 2019 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9413. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32019M9413. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/3

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät nuorten mahdollisuuksien lisäämisestä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla

(2020/C 193/03)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, JOTKA

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Kaikilla nuorilla olisi oltava yhtäläiset mahdollisuudet henkilökohtaisessa ja ammatillisessa kehittymisessään esteistä riippumatta, maantieteelliset haasteet mukaan lukien. Haasteet kasvavat maailmanlaajuisten kriisien aikoina, kuten uuden koronaviruksen (covid-19) aiheuttamassa kriisissä. Kriiseistä aiheutuu yhteiskunnallisia häiriöitä ja taloudellisia seurauksia, ja ne voivat heikentää nuorten tilannetta ja eristää heitä entisestään. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:n strategisessa ohjelmassa 2019–2024 (1) todetaan, että eriarvoisuus, joka vaikuttaa erityisesti nuoriin, on huomattava poliittinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen riski ja että syntymässä on sukupolvien välisiä ja alueellisia eroja, koulutuseroja sekä uusia syrjäytymisen muotoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Viime aikoihin saakka lähes kolmasosa EU:n väestöstä, myös huomattava määrä nuoria, on asunut maaseutualueilla (2). On selvää, että jäsenvaltioiden välillä on eroja väestötiheydessä ja -rakenteessa niin maaseutualueilla kuin syrjäisillä alueilla. Toisaalta kaupungistumisella katsotaan olevan yhtenä tämän hetken keskeisistä muutostekijöistä merkittävä vaikutus EU:n tuleviin politiikkoihin (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan unionin väestö ikääntyy. Tämä kehitys on voimakkaampaa maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, ja sen vuoksi ikääntyneiden osuus on tällaisilla alueilla suurempi kaikissa eri jäsenvaltioissa (4). Sukupolvien välinen ja maantieteellinen epätasapaino – etenkin, jos sosioekonomiset olosuhteet ovat samalla heikommat – asettaa haasteita kaikkien tarpeita vastaavien kattavien tukipalvelujen ja kestävän palveluinfrastruktuurin luomiselle ja ylläpitämiselle. Tällä voi olla pitkäaikaisia vaikutuksia sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja solidaarisuuteen maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tasa-arvo ja syrjimättömyys sekä nuorten osallisuus ja osallistuminen ovat EU:n nuorisostrategian 2019–2027 perusperiaatteita. Strategiassa on otettu huomioon eurooppalaisten nuorisotavoitteiden ja EU:n nuorisodialogin yhteydessä esitetyt nuorten näkemykset. Etenkin eurooppalaisella nuorisotavoitteella nro 6 (maaseutunuorten tukeminen) pyritään luomaan olosuhteet, joissa nuoret voivat käyttää oikeuksiaan ja toteuttaa kykyjään maaseutualueilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nuoret ovat määritelleet ympäristö- ja ilmastokysymykset yhdeksi niistä aloista, joihin EU:n on puututtava ensisijaisena tavoitteenaan (5). Ilmastonmuutoksen torjunta on yksi tärkeimmistä tekijöistä tulevien politiikkojen laadinnassa (6). Koska maaseudun kehittämisellä ja EU:n rakennerahastoilla on tärkeä rooli EU:n ympäristötavoitteiden saavuttamisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa, olisi harkittava sellaisiin aloihin kuin maatalouteen, metsätalouteen, kalastukseen ja matkailuun liittyvien lisämahdollisuuksien tarjoamista maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuorille. |
| --- | --- |

6.

OTTAVAT HUOMIOON

| 7. | maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden (7) mahdollisuudet, kuten luonnonläheisyyden, alhaisemmat asumiskustannukset (8) ja vahvemman tunteen kuulumisesta yhteisöön (9), |
| --- | --- |

7.

| 8. | rajoitteet, jotka johtuvat vaikeuksista päästä useimmille maaseutualueille ja syrjäisille alueille, muun muassa joillekin saarille (10), eri puolilla EU:ta samoin kuin unionin syrjäisimmille alueille (11) ja merentakaisille maille ja alueille (12), |
| --- | --- |

8.

| 9. | kaupungistumisen ja sen mahdolliset vaikutukset maaseutualueisiin ja syrjäisiin alueisiin erityisesti väestöosuuksien kannalta (nuoret ja ikääntyneet, naiset ja miehet (13), tutkinnon suorittaneet nuoret ja ilman tutkintoa olevat nuoret) sekä tarpeen huolehtia julkisten ja kaupallisten palvelujen, vapaa-ajan toiminnan, korkealaatuisten työpaikkojen ja koulutuksen, digitaalisten ja fyysisten infrastruktuurien, julkisen liikenteen, asuntojen sekä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuudesta ja käyttömahdollisuuksista sekä luonnonvarojen kestävyydestä, |
| --- | --- |

9.

| 10. | sen, että jäsenvaltioissa on tärkeää ottaa huomioon nuorten ideat, näkemykset ja luovuus, muun muassa ne, jotka esitettiin EU:n nuorisodialogin 7. kierroksen kuulemisissa, sekä Zagrebissa maaliskuussa 2020 pidetyssä EU:n nuorisokonferenssissa (14) esitetyt puheenvuorot, jotka liittyivät erityiseen alateemaan ”Maaseutualueiden nuorten mahdollisuudet”, |
| --- | --- |

10.

| 11. | nuoret, jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (15) maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, ja tarpeen kiinnittää erityistä huomiota heidän koulutus- ja työllisyysnäkymiinsä, sillä heillä on suurempi riski muita vähäisempiin mahdollisuuksiin (16) ja taloudellisten olosuhteiden suurempaan vaikutukseen (17) kuin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevilla nuorilla kaupunkialueilla, |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sitoumuksen panna täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 ja sen kestävän kehityksen tavoitteet erityisesti asuinyhdyskuntien ja nuoriin liittyvien tavoitteiden osalta, |
| --- | --- |

12.

| 13. | nuorisotyön arvokkaana välineenä, jonka avulla voidaan puuttua maaseutu- ja kaupunkiympäristöjen välisiin eroihin, sillä se voi auttaa saamaan eri-ikäisiä ja -taustaisia nuoria, myös niitä, jotka ovat vaarassa jäädä jälkeen muista, osallistumaan erityyppisiin toimiin heidän omissa paikallisyhteisöissään, |
| --- | --- |

13.

| 14. | yrittäjätoiminnan ja muun muassa yhteiskunnallisiin yrityksiin osallistumisen kautta tarjoutuvat työllisyysmahdollisuudet (18). Viimeksi mainitun välineen avulla nuoret voivat vastata asianmukaisesti sosiaalisiin ja työllisyyshaasteisiin. Se antaa mahdollisuuden hyödyntää tehokkaasti ja kestävästi käytettävissä olevia luonnonvaroja ja henkilöresursseja, |
| --- | --- |

14.

| 15. | tässä yhteydessä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden (19) piiriin kuuluvat toimet, joilla voidaan osaltaan parantaa maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden taloudellista ja sosiaalista tilannetta ja siten vastata maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten tarpeisiin ja toiveisiin, |
| --- | --- |

15.

| 16. | vapaaehtoistyön yhtenä aktiivisen kansalaisuuden ilmentämismuotona, joka voi auttaa varmistamaan nuorten sosiaalisen osallisuuden maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla sekä edistämään sukupolvien välistä solidaarisuutta näillä alueilla, jotta voidaan erityisesti edistää yhteisöjen kykyä selviytyä covid-19-kriisin kaltaisista vastoinkäymisistä ja kriiseistä, |
| --- | --- |

16.

| 17. | jäsenvaltioiden raja-alueilla sijaitsevien syrjäisten alueiden ja maaseutualueiden rajatylittävän yhteistyön, jolla voitaisiin tukea niiden kehitystä ja tarjota nuorille lisämahdollisuuksia koulutuksen, työn, terveydenhuollon sekä sosiaalisen ja vapaa-ajan toiminnan aloilla; |
| --- | --- |

17.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI JA ASIANMUKAISILLA TASOILLA

| 18. | edistämään monialaisia lähestymistapoja laadittaessa nuorisopolitiikkaa ja siihen liittyviä strategioita, joilla pyritään vähentämään eriarvoisuutta kaupunkialueiden sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden välillä, |
| --- | --- |

18.

| 19. | sisällyttämään asiaankuuluviin strategioihin ja politiikkoihin tarvittaessa toimintasuunnitelmia tai toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuorten näkökulma ja näkemykset. Nämä toimintasuunnitelmat ja toimenpiteet olisi laadittava tietämyksen, näytön, parhaiden käytäntöjen, nuorten kuulemisten sekä sukupuolen, vammaisuuden ja muiden asiaankuuluvien näkökulmien mukaan kerättyjen ja eriteltyjen tietojen perusteella, erityisesti jos asiaankuuluvia palveluja ja/tai infrastruktuureja ei ole tai niitä on parannettava, |
| --- | --- |

19.

| 20. | edistämään tehokkaita kuntien välisen yhteistyön malleja nuorisoalalla maaseutu- ja syrjäisillä alueilla tietoisuuden lisäämiseksi ja parhaiden käytäntöjen ja näytön jakamiseksi eri palveluntarjoajien kesken, |
| --- | --- |

20.

| 21. | edistämään ja helpottamaan maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden taustaltaan erilaisten nuorten aktiivista kansalaisuutta ja merkityksellistä osallistumista päätöksentekoprosesseihin heitä koskevissa asioissa hyödyntämällä sopivia välineitä, kuten paikallisia nuorisovaltuustoja sekä innovatiivisia ja vaihtoehtoisia osallistumistapoja, edistämään tarvittaessa asiaankuuluvien hallintoelinten välistä yhteistyötä kaikilla tasoilla toteuttamalla samalla (analogisesti tai digitaalisesti) julkisia kuulemisia nuoria osallistavana välineenä, kannustamaan julkishallintoja helpottamaan nuorten johtamien järjestöjen työtä sekä tukemaan asiaankuuluvia toimijoita, jotka tekevät nuorisotyötä kaikilla tasoilla etsivä nuorisotyö mukaan lukien, |
| --- | --- |

21.

| 22. | edistämään ja parantamaan sukupolvien välistä ymmärrystä, vuoropuhelua ja solidaarisuutta tarkoituksena tukea kaikkia osapuolia hyödyttävää sukupolvien välistä vuorovaikutusta ja kannustaa nuoria aktivoitumaan ja jatkamaan aktiivista osallistumista maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden paikallisyhteisöjen elämään muun muassa perhetiloilla, |
| --- | --- |

22.

| 23. | edistämään esteettömän osallistumisen mahdollistavaa vapaaehtois- ja yhteisvastuutoimintaa välineenä, jolla voidaan huolehtia kaikkien ja erityisesti maaseutualueilla ja syrjäisillä seuduilla asuvien nuorten sosiaalisesta osallisuudesta, |
| --- | --- |

23.

| 24. | tehostamaan toimia, joilla varmistetaan säännöllinen, kestävä ja kohtuuhintainen julkinen liikenne, jotta voitaisiin parantaa kaupunki- sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden välisiä yhteyksiä, |
| --- | --- |

24.

| 25. | parantamaan tarvittaessa tietotekniikkainfrastruktuuria, nopeat laajakaistayhteydet mukaan lukien, digitaalisten teknologioiden ja palvelujen käyttömahdollisuuksien lisäämiseksi, |
| --- | --- |

25.

| 26. | edistämään tarvittaessa nuorisotilojen (20) perustamista tai tilanteen mukaan parantamaan olemassa olevia tiloja sekä tarjoamaan maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuville nuorille etäyhteyksien kautta pääsy erilaisiin palveluihin, muun muassa nuorisotyöpalveluihin, kuten digitaaliseen ja älykkääseen nuorisotyöhön; kannustamaan lisäksi ottamaan käyttöön erilaisia mobiilipalveluja esimerkiksi vapaa-ajan toiminnassa ja neuvontapalveluissa sekä perustamaan monialaisia palvelukeskuksia; |
| --- | --- |

26.

PYYTÄVÄT JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 27. | edistämään synergioita nuorisoalalla ja sen ulkopuolella toteutettavien EU:n eri aloitteiden ja välineiden välillä, joita ovat esimerkiksi Erasmus+, nuorisotakuu, Euroopan solidaarisuusjoukot, Euroopan sosiaalirahasto ja EU:n Interreg-ohjelma (21), tarkoituksena tavoittaa paremmin maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuvat nuoret, helpottaa heidän pääsyään mukaan näihin ohjelmiin ja yksinkertaistaa hallintoa keinona vastata heidän kohtaamiinsa haasteisiin, |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa nuoria koskevien ohjelmien ja toimintapolitiikkojen, kuten Erasmus+-ohjelman, Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja nuorisotakuun, sekä muiden asiaankuuluvien EU:n välineiden, kuten Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi, jotta voitaisiin parantaa työllistyvyyttä, liikkuvuutta ja osallistumista sekä edistää EU:n arvoja (22), vaihtamaan käytäntöjä solidaarisuuden ja yhteisön kehittämisessä erityisesti kriisiaikoina ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden yhteisöissä, |
| --- | --- |

28.

| 29. | järjestämään keskinäistä oppimista koskevia toimia, kuten seminaareja, vertaisoppimista tai muita asiaankuuluvia virallisen ja epävirallisen yhteistyön muotoja, joissa voisi olla mukana sidosryhmiä eri politiikanaloilta, muun muassa nuoria, joilla on erilaiset maantieteelliset ja kulttuuritaustat, jotta voidaan tutkia monialaista ja alueen sisäistä yhteistyötä palvelujen saatavuuden alalla, |
| --- | --- |

29.

| 30. | edistämään maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden houkuttelevuutta korostamalla erityisesti niiden tarjoamia etuja ja mahdollisuuksia tilanteen mukaan luonnonvarojen saatavuuden kannalta sekä niiden kestävää käyttöä tietoisuuden lisäämiseksi yrittäjyyteen sekä yhteisötalouteen ja solidaariseen talouteen (23) liittyvän toiminnan mahdollisuuksista ottaen huomioon, että olemassa oleva maataloustoiminta olisi soveltuvin osin turvattava ja sitä olisi edistettävä mahdollisimman paljon, |
| --- | --- |

30.

| 31. | tehostamaan toimia, joilla voidaan parantaa nuorten liiketoiminnan alan tietämystä, taitoja, osaamista ja itseluottamusta kiinnittämällä tarvittaessa erityistä huomiota nuoriin naisiin (24), ottaen huomioon mahdollisuudet toimia yrittäjinä sekä yhteisötalouden ja solidaarisen talouden alalla maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, |
| --- | --- |

31.

| 32. | ottamaan huomioon ympäristön ja ilmastonmuutoksen ja erityisesti uusimmat niitä koskevat tieteelliset selvitykset, kun laaditaan nuoria koskevia tulevia politiikkoja ja toimenpiteitä maaseutualueille ja syrjäisille alueille, sekä huolehtimaan tarvittaessa asianmukaisesta koulutuksesta ja tiedonsaannista, jotta voitaisiin lisätä nuorten tietoisuutta ympäristö- ja ilmastokysymyksistä ja edistää heidän osallistumistaan tältä osin maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, |
| --- | --- |

32.

| 33. | tehostamaan tarvittaessa toimia, joilla nuoria kannustetaan harjoittamaan maataloustoimintaa (25) ja muuta taloudellista toimintaa maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla eri keinoin, kuten käynnistysavustuksilla, tulokannustimilla, nuorten itsensä tekemillä aloitteilla ja kohdennetulla koulutuksella, |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannustamaan asiaankuuluvia sidosryhmiä tekemään yhteistyötä asettamalla yleiseksi tavoitteeksi sen, että maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuorten oikeus korkealaatuiseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen toteutuisi, kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että saadaan vähennettyä koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisättyä yhtäläisiä koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia, |
| --- | --- |

34.

| 35. | edistämään digitaalista koulutusta sekä mahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen ja nuorisotyöhön, jotta parannettaisiin digitaalisten taitojen ja osaamisen yleistä tasoa sekä vältettäisiin maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten eristyneisyyttä ja lievennettäisiin covid-19:n kaltaisen kriisin vaikutuksia esimerkiksi helpottamalla tarvittaessa internetyhteyksien ja tieto- ja viestintäteknisten laitteiden (26) saatavuutta kaikilla maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, |
| --- | --- |

35.

| 36. | edistämään EU:n maaseutualueiden ja syrjäisten raja-alueiden välistä yhteistyötä hyödyntämällä asiaankuuluvia ohjelmia, kuten EU:n Interreg-ohjelmaa, paikallisten nuorten mahdollisuuksien parantamiseksi, |
| --- | --- |

36.

| 37. | tutkimaan ja pohtimaan edelleen kysymyksiä, jotka vaikuttavat maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuviin nuoriin, kun toteutetaan nykyisiä – ja laaditaan uusia – aloitteita, kuten pitkän aikavälin visiota maaseutualueille, ja tarvittaessa sellaisten toimien yhteydessä, jotka liittyvät Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin, eurooppalaisen koulutusalueen luomiseen vuoteen 2025 mennessä, päivitettyyn digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan, ilmastosopimukseen ja vahvistettuun nuorisotakuuseen; |
| --- | --- |

37.

PYYTÄÄ EUROOPAN KOMISSIOTA

| 38. | harkitsemaan olemassa olevien välineiden, kuten nuorisoasioiden wikisivuston, avulla tehtävää tutkimusta ja analyysiä ja (muun muassa sukupuolen, vammaisuuden ja muiden asiaankuuluvien näkökulmien mukaan) eriteltyjen tietojen keräämistä seikoista, jotka liittyvät maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuoriin ja heidän hyvinvointiinsa, jotta saataisiin lisää tietämystä, näyttöä ja dataa toimintapolitiikkojen tueksi kaikilla tasoilla pitäen mielessä myös mahdollisten seurantamekanismien tarpeen, |
| --- | --- |

38.

| 39. | edistämään synergioita EU:n nuorisopolitiikan ja muiden asiaankuuluvien EU:n politiikkojen ja ohjelmien välillä esimerkiksi maaseudun kehittämisen, maatalouden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden aloilla, muun muassa edistämällä EU:n nuorisodialogin tulosten hyödyntämistä tältä osin, |
| --- | --- |

39.

| 40. | edistämään asianmukaisen huomion kiinnittämistä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten kohtaamiin haasteisiin toimissa, joita toteutetaan Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston nuorisokumppanuuden (27) puitteissa; |
| --- | --- |

40.

PYYTÄÄ EU:N NUORISOALAA (28)

| 41. | edistämään osaltaan toimia tietoisuuden lisäämiseksi maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuorten ja muun väestön parissa heidän paikallisyhteisöjensä tarjoamista mahdollisuuksista, jotta voidaan toisaalta edistää työhön liittyviä ja ammatillisia mahdollisuuksia ja toisaalta hyödyntää tällä alalla käytettävissä olevia toimenpiteitä maaseutualueiden nuoriin kohdistuvien stereotypioiden torjumiseksi ja myönteisen kuvan levittämiseksi proaktiivisesti maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden nuorista, |
| --- | --- |

41.

| 42. | käyttämään mahdollisimman laajasti mahdollisuuksia, joita Erasmus+-ohjelma, Euroopan solidaarisuusjoukot ja muut asiaankuuluvat EU:n ohjelmat tarjoavat, jotta maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten miesten ja naisten potentiaalia voitaisiin hyödyntää. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019.

(2)  Eurostatin tietokannan mukaan vuonna 2018 maaseutualueilla asui 49,2 prosenttia 15–24-vuotiaista nuorista (EU-28:n väestö koulutustason, sukupuolen, iän ja kaupungistumisasteen mukaan jaoteltuna (%)).

(3)  https://espas.secure.europarl.europa.eu/orbis/sites/default/files/generated/document/en/ESPAS_Report2019.pdf

(Global trends to 2030 – Challenges and Choices for Europe, ESPAS, huhtikuu 2019).

(4)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/pau/age/Policy_briefs/ECE-WG1-25.pdf (UNECE Policy Brief on Ageing No. 18 (2017)).

(5)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLASH/surveyKy/2224

(Eurobarometri 478).

(6)  Ks. alaviite 3.

(7)  Katso liitteessä olevat ’maaseutualueiden’ ja ’syrjäisten alueiden’ määritelmät.

(8)  Kohtuuttomien asumiskustannusten kuormittamien henkilöiden osuus väestöstä on pienempi EU:n maaseutualueilla (EU:n tilastot alueista ja kaupungeista (European statistics on regions and cities) 2018).

(9)  Eurofound (2019), Is rural Europe being left behind?, European Quality of Life Survey 2016, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxembourg.

(10)  Asutut pienet saaret, jotka eivät ole EU:n syrjäisimpiä alueita eivätkä merentakaisia maita ja alueita mutta joille on vaikea päästä siltojen puutteen tai vähäisen lento- ja meriliikenteen taikka jonkun muun vastaavan tekijän vuoksi (katso liitteessä oleva ’syrjäisen alueen’ määritelmä).

(11)  Lueteltu SEUT 349 artiklassa.

(12)  Lueteltu SEUT-sopimuksen liitteessä II.

(13)  Naisten osuus EU:n maaseutualueilla on alle 50 prosenttia maaseutualueiden koko väestöstä, ja heidän osuutensa taloudellisesti aktiivisesta väestöstä on 45 prosenttia. Tutkimuksen mukaan naisten työllisyys EU:n maaseutualueilla (15–64-vuotiaat) kasvoi lähes kaksi prosenttia jaksolla 2013–2017 (The professional status of rural women in the EU, Euroopan parlamentti, 2019).

(14)  https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Vijesti2020/Creating%20Opportunities%20for%20Youth%20-%20outcomes%20report%2027%20mar%202020.pdf

(15)  NEET: Not in Education, Employment or Training.

(16)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training#NEETs:_analysis_by_degree_of_urbanisation

(17)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Impact_of_the_economic_crisis_on_unemployment.

(18)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

(19)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

(20)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

(21)  https://interreg.eu/

(22)  Sellaisina kuin ne on lueteltu SEU 2 artiklassa.

(23)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

(24)  Ks. alaviite 13.

(25)  Esimerkkinä mainittakoon, että alle 35-vuotiaiden viljelijöiden osuus kaikilla EU:n maatiloilla on vain kuusi prosenttia. Nuorten houkutteleminen maanviljelyn aloittamiseen on merkittävä haaste (https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/young-farmers_fi).

(26)  ICT, Information and communications technology.

(27)  https://pjp-eu.coe.int/en/web/youth-partnership

(28)  Ks. liitteessä oleva määritelmä.

---

LIITE

A.   Lähteet

Antaessaan nämä päätelmät neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat panevat merkille seuraavat asiakirjat:

| — | EU:n strateginen ohjelma 2019–2024 (1) |
| --- | --- |

—

EU:n strateginen ohjelma 2019–2024 (1)

| — | Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (2018/C 456/01) (2) |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (2018/C 456/01) (2)

| — | Ministerikomitean suositus CM/Rec(2015)3 jäsenvaltioille, ”Recommendation on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights” – Euroopan neuvosto (3) |
| --- | --- |

—

Ministerikomitean suositus CM/Rec(2015)3 jäsenvaltioille, ”Recommendation on the access of young people from disadvantaged neighbourhoods to social rights” – Euroopan neuvosto (3)

| — | Neuvoston päätelmät digitaalisesta nuorisotyöstä (4) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät digitaalisesta nuorisotyöstä (4)

| — | Neuvoston päätelmät nuorista ja työn tulevaisuudesta (5) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorista ja työn tulevaisuudesta (5)

| — | Neuvoston päätelmät nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (6) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorisotyöntekijöiden koulutuksesta (6)

| — | Neuvoston päätelmät nuorison roolista EU:n väestönkehityksen haasteisiin vastaamisessa (7) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorison roolista EU:n väestönkehityksen haasteisiin vastaamisessa (7)

| — | Neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi (8) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät nuorten yrittäjyyden edistämisestä nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseksi (8)

| — | Neuvoston päätelmät älykkäästä nuorisotyöstä (9) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät älykkäästä nuorisotyöstä (9)

| — | EU:n nuorisodialogin 7. kierros: EU:n nuorisodialogin toimien tulokset jäsenvaltioissa ja koko Euroopassa – mahdollisuuksien luominen nuorille (10) |
| --- | --- |

—

EU:n nuorisodialogin 7. kierros: EU:n nuorisodialogin toimien tulokset jäsenvaltioissa ja koko Euroopassa – mahdollisuuksien luominen nuorille (10)

| — | European Charter on Local Youth work (EGL) (11) |
| --- | --- |

—

European Charter on Local Youth work (EGL) (11)

| — | Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (2014) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus + Inclusion & Diversity Strategy in the Field of Youth (2014) (12)

| — | Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (13) |
| --- | --- |

—

Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (13)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (14) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2013, nuorisotakuun perustamisesta (14)

| — | Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (15) |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (15)

B.   Määritelmät

Näissä päätelmissä tarkoitetaan

’maaseutualueilla’

kaupunkiklustereiden ulkopuolisia paikallishallinnollisia yhteisöjä, joilla on useimmiten alhainen väestötiheys, erityinen yhteiskunnallis-maantieteellinen ja kulttuurinen imago, sijainti lähellä luonnonvaroja ja sen vuoksi erilaiset talousnäkymät ja joilla on samalla todettu, että nuorille ja koko väestölle tarkoitettuja erityispalveluita olisi edelleen parannettava;

’syrjäisillä alueilla’

paikallis- ja aluehallinnollisia yhteisöjä, joista suurin osa sijaitsee kaupunkiklustereiden ulkopuolella ja joille on yleensä vaikea päästä, mikä johtuu useimmiten maantieteellisestä tai luonnonesteestä (muun muassa saaret ja/tai vuoret), ja joihin kulkee vain rajoitetusti tai harvempaan julkista liikennettä ja/tai joilla on hankalat verkkoyhteydet. Näillä alueilla voi olla samoja edellä mainittuja ominaispiirteitä kuin ”maaseutualueilla”. SEUT 349 artiklassa tarkoitettujen EU:n syrjäisimpien alueiden katsotaan myös olevan ’syrjäisiä alueita’;

’yhteiskunnallisella yrityksellä’

yhteisötalouden toimijaa, jonka päätavoitteena on saada aikaan yleishyödyllisiä sosiaalisia, yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä vaikutuksia ennemmin kuin tuottaa voittoa omistajilleen tai osakkeenomistajilleen. Se toimii tuottamalla tavaroita ja palveluita markkinoille yritystoiminnan keinoin innovatiivisella tavalla ja käyttää voittonsa pääasiassa yhteiskunnallisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sitä johdetaan avoimella ja vastuullisella tavalla ja siihen osallistuvat erityisesti työntekijät, kuluttajat ja sidosryhmät, joihin sen kaupallinen toiminta vaikuttaa (16);

’yhteisötaloudella ja solidaarisella taloudella’

yrityksiä ja organisaatioita (osuuskuntia, keskinäisiä yrityksiä, yhdistyksiä, säätiöitä tai yhteiskunnallisia yrityksiä), jotka tuottavat hyödykkeitä, palveluja ja tietämystä, jotka vastaavat toimintansa kohteena olevan yhteisön tarpeita, pyrkimällä erityisiin yhteiskunnallisiin ja ympäristöön liittyviin tavoitteisiin ja edistämällä yhteisvastuuta (17);

’nuorisotiloilla’

nuorten johtamia fyysisiä tiloja ja infrastruktuureja, joiden on tarkoitus olla itsenäisiä, avoimia ja turvallisia sekä kaikkien käytettävissä ja joissa tarjotaan ammattimaista tukea kehittymiselle ja varmistetaan nuorten osallistumisen mahdollisuudet (18);

’EU:n nuorisoalalla’

yleensä kaikkia niitä järjestöjä, nuorisotyöntekijöitä, tiedeyhteisön jäseniä, nuorisoalan kansalaisyhteiskunnan edustajia tai muita nuorisopolitiikan kehittämiseen osallistuvia asiantuntijoita, jotka toteuttavat nuorisoa koskevia toimia ja hankkeita EU:ssa (19).

---

(1)  https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdf

(2)  EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1.

(3)  https://www.coe.int/en/web/youth/-/recommendation-on-the-access-of-young-people-from-disadvantaged-neighbourhoods-to-social-rights

(4)  EUVL C 414, 10.12.2019, s. 2.

(5)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 28.

(6)  EUVL C 412, 9.12.2019, s. 12.

(7)  EUVL C 196, 8.6.2018, s. 16.

(8)  EUVL C 183, 14.6.2014, s. 18.

(9)  EUVL C 418, 7.12.2017, s. 2.

(10)  https://europa.eu/youth/sites/default/files/euyd_youth_dialogue_findings_-_version_for_general_release_24th_feb_2020_1.pdf

(11)  https://www.europegoeslocal.eu/wp-content/uploads/2019/10/20191002-egl-charter_ENG_online.pdf

(12)  https://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/inclusion-diversity-strategy_en.pdf

(13)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70, 25. syyskuuta 2015.

(14)  EUVL C 120, 26.4.2013, s. 1–6.

(15)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1–13.

(16)  Sosiaalisen yrittäjyyden aloite – SEC (2011)1278 final.

(17)  Kansainvälisen työjärjestön (ILO) määritelmä.

(18)  EU:n nuorisostrategia 2019–2027, eurooppalaisia nuorisotavoitteita koskeva liite 3, tavoite 9, neljäs päämäärä – EUVL C 456, 18.12.2018, s. 16.

(19)  Neuvoston päätelmät nuorista ja työn tulevaisuudesta (ks. alaviite 33).

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/11

---

Neuvoston päätelmät tulevaisuuden eurooppalaisista opettajista ja kouluttajista

(2020/C 193/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAEN MIELEEN asian poliittisen taustan, joka on esitetty näiden päätelmien liitteessä,

TODETEN SEURAAVAA:

| 1. | Koulutus muovaa ihmisyyttä ja edustaa muutosvoimaa sekä yksilöiden että yhteiskunnan kannalta. Koulutuksella on tärkeä merkitys kansalaisten sosiaaliselle, taloudelliselle, demokraattiselle ja kulttuuriselle osallistumiselle sekä kasvulle, kestävälle kehitykselle, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja vauraudelle unionissa. Sen lisäksi, että asianmukainen, osallistava ja tasapuolinen laadukas koulutus tarjoaa kansalaisille nykypäivän ja tulevaisuuden edellyttämiä tietoja, taitoja ja osaamista, se myös muokkaa heidän asenteitaan, arvojaan ja käyttäytymistään, mikä mahdollistaa ammatillisen ja henkilökohtaisen menestymisen ja aktiivisen ja vastuullisen roolin yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

1.

Koulutus muovaa ihmisyyttä ja edustaa muutosvoimaa sekä yksilöiden että yhteiskunnan kannalta. Koulutuksella on tärkeä merkitys kansalaisten sosiaaliselle, taloudelliselle, demokraattiselle ja kulttuuriselle osallistumiselle sekä kasvulle, kestävälle kehitykselle, sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja vauraudelle unionissa. Sen lisäksi, että asianmukainen, osallistava ja tasapuolinen laadukas koulutus tarjoaa kansalaisille nykypäivän ja tulevaisuuden edellyttämiä tietoja, taitoja ja osaamista, se myös muokkaa heidän asenteitaan, arvojaan ja käyttäytymistään, mikä mahdollistaa ammatillisen ja henkilökohtaisen menestymisen ja aktiivisen ja vastuullisen roolin yhteiskunnassa.

| 2. | Kaiken tasoisessa ja tyyppisessä koulutuksessa opettajat ja kouluttajat (1) ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima. Heillä on keskeinen rooli siinä, että taustasta riippumatta kaikenikäiset ihmiset saavat nykymaailman edellyttämät valmiudet elämiseen, opiskeluun ja työhön, samoin kuin tulevien muutosten muovaamisessa ja ohjaamisessa. |
| --- | --- |

2.

Kaiken tasoisessa ja tyyppisessä koulutuksessa opettajat ja kouluttajat (1) ovat oppimisen välttämätön liikkeellepaneva voima. Heillä on keskeinen rooli siinä, että taustasta riippumatta kaikenikäiset ihmiset saavat nykymaailman edellyttämät valmiudet elämiseen, opiskeluun ja työhön, samoin kuin tulevien muutosten muovaamisessa ja ohjaamisessa.

| 3. | Jatkuvien sosiaalisten, väestönkehityksellisten, kulttuuristen, taloudellisten, tieteellisten, ympäristöön liittyvien ja teknologisten muutosten vuoksi myös koulutusmaailma muuttuu samoin kuin opettajien ja kouluttajien ammatti, jolle asetetaan yhä enemmän vaatimuksia, velvollisuuksia ja odotuksia. Jatkuvat innovaatiot ja haasteet vaikuttavat vaaditun osaamisen ohella myös opettajien ja kouluttajien hyvinvointiin ja opetustyön houkuttavuuteen. |
| --- | --- |

3.

Jatkuvien sosiaalisten, väestönkehityksellisten, kulttuuristen, taloudellisten, tieteellisten, ympäristöön liittyvien ja teknologisten muutosten vuoksi myös koulutusmaailma muuttuu samoin kuin opettajien ja kouluttajien ammatti, jolle asetetaan yhä enemmän vaatimuksia, velvollisuuksia ja odotuksia. Jatkuvat innovaatiot ja haasteet vaikuttavat vaaditun osaamisen ohella myös opettajien ja kouluttajien hyvinvointiin ja opetustyön houkuttavuuteen.

| 4. | Eurooppalaiset opettajat ja kouluttajat ovat eurooppalaisen koulutusalueen perusta. Heillä on keskeinen rooli opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden (2) edistämisessä ja oppijoiden tukemisessa siinä, miten nämä ymmärtävät ja kokevat eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden. |
| --- | --- |

4.

Eurooppalaiset opettajat ja kouluttajat ovat eurooppalaisen koulutusalueen perusta. Heillä on keskeinen rooli opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden (2) edistämisessä ja oppijoiden tukemisessa siinä, miten nämä ymmärtävät ja kokevat eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden.

TODETEN SEURAAVAA:

| 5. | Covid-19:n aiheuttama kriisi on asettanut kaikilla tasoilla ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa opettajat ja kouluttajat ennennäkemättömän haasteen eteen. Heiltä on vaadittu nopeaa siirtymistä lähiopetuksesta pääsääntöisesti etäopetukseen ja suurelta osin virtuaaliopetukseen. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa opettajat ja kouluttajat ovat osoittaneet kunnioitettavaa sitoutumista, luovuutta ja vertaisyhteistyötä ja ponnistelleet lujasti sen varmistamiseksi, että sekä oppiminen että oppijoiden edistyminen, myös heidän hyvinvointiaan tukemalla, jatkuvat. |
| --- | --- |

5.

Covid-19:n aiheuttama kriisi on asettanut kaikilla tasoilla ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa opettajat ja kouluttajat ennennäkemättömän haasteen eteen. Heiltä on vaadittu nopeaa siirtymistä lähiopetuksesta pääsääntöisesti etäopetukseen ja suurelta osin virtuaaliopetukseen. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa opettajat ja kouluttajat ovat osoittaneet kunnioitettavaa sitoutumista, luovuutta ja vertaisyhteistyötä ja ponnistelleet lujasti sen varmistamiseksi, että sekä oppiminen että oppijoiden edistyminen, myös heidän hyvinvointiaan tukemalla, jatkuvat.

ON TIETOINEN SEURAAVASTA:

| 6. | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu koulutusjärjestelmien organisoimisesta ja sisällöstä on jäsenvaltioilla. Tämä koskee myös opettajan ammattia. Tältä osin jäsenvaltioilla on erityyppisiä ja -tasoisia pätevyysvaatimuksia opettajan ammattiin pääsylle ja siinä etenemiselle (3). |
| --- | --- |

6.

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vastuu koulutusjärjestelmien organisoimisesta ja sisällöstä on jäsenvaltioilla. Tämä koskee myös opettajan ammattia. Tältä osin jäsenvaltioilla on erityyppisiä ja -tasoisia pätevyysvaatimuksia opettajan ammattiin pääsylle ja siinä etenemiselle (3).

| 7. | Korkeamman koulutustason hankkiminen voi tarjota tuleville opettajille ja kouluttajille kokonaisvaltaisemman pätevyyden, unohtamatta osaamista, jota tarvitaan ammatillisen itsenäisyyden kehittämiseen omissa opetuskäytännöissä. Tämä voi puolestaan lisätä työtyytyväisyyttä ja opetusalan ammatin mieltämistä tärkeäksi ja arvokkaaksi (4). |
| --- | --- |

7.

Korkeamman koulutustason hankkiminen voi tarjota tuleville opettajille ja kouluttajille kokonaisvaltaisemman pätevyyden, unohtamatta osaamista, jota tarvitaan ammatillisen itsenäisyyden kehittämiseen omissa opetuskäytännöissä. Tämä voi puolestaan lisätä työtyytyväisyyttä ja opetusalan ammatin mieltämistä tärkeäksi ja arvokkaaksi (4).

| 8. | Opettajien ja kouluttajien tehtävänä on helpottaa oppijoiden avaintaitojen (5) ja ammatillisten valmiuksien omaksumista, jotta nämä voivat suoriutua menestyksekkäästi tulevista työtehtävistään, joista kaikkia ei vielä edes tunneta, mutta myös kehittää oppijoiden sosiaalista vastuuta ja kansalaisosallistumista, välittää inhimillisiä arvoja sekä tukea oppijoiden henkilökohtaista kasvua ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

8.

Opettajien ja kouluttajien tehtävänä on helpottaa oppijoiden avaintaitojen (5) ja ammatillisten valmiuksien omaksumista, jotta nämä voivat suoriutua menestyksekkäästi tulevista työtehtävistään, joista kaikkia ei vielä edes tunneta, mutta myös kehittää oppijoiden sosiaalista vastuuta ja kansalaisosallistumista, välittää inhimillisiä arvoja sekä tukea oppijoiden henkilökohtaista kasvua ja hyvinvointia.

| 9. | Opettajien ja kouluttajien asiaosaaminen ja pedagoginen asiantuntemus samoin kuin heidän sitoutumisensa, innostuneisuutensa, työtyytyväisyytensä ja itseluottamuksensa vaikuttavat oppijoiden oppimistuloksiin, edistymiseen ja hyvinvointiin. Toimimalla elinikäisen oppimisen roolimalleina opettajat ja kouluttajat voivat motivoida oppijoita sitoutumaan ja ottamaan vastuuta omasta elinikäisestä oppimisestaan ja näin lisätä heidän kiinnostuneisuuttaan ja kannustaa tiedonjanoa ja luovuutta. |
| --- | --- |

9.

Opettajien ja kouluttajien asiaosaaminen ja pedagoginen asiantuntemus samoin kuin heidän sitoutumisensa, innostuneisuutensa, työtyytyväisyytensä ja itseluottamuksensa vaikuttavat oppijoiden oppimistuloksiin, edistymiseen ja hyvinvointiin. Toimimalla elinikäisen oppimisen roolimalleina opettajat ja kouluttajat voivat motivoida oppijoita sitoutumaan ja ottamaan vastuuta omasta elinikäisestä oppimisestaan ja näin lisätä heidän kiinnostuneisuuttaan ja kannustaa tiedonjanoa ja luovuutta.

| 10. | Erilaisten alati haastavampien roolien ja velvollisuuksien sekä oppijoiden, oppilaitosten johtajien, poliittisten päättäjien, vanhempien ja yhteisöjen odotusten ristipaineessa opettajien ja kouluttajien on tarvittaessa ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen sitouduttava tehtäväänsä ja heitä on tuettava, jotta he voivat vastata tehokkaasti muutoksiin ja haasteisiin. Näitä haasteita voi esiintyä vaihtelevassa määrin eri jäsenvaltioissa, ja ne liittyvät muun muassa seuraaviin:






  a) | työkuorman eri näkökohtien tasapainottaminen, kun usein on huolehdittava monista hallinnollisista tehtävistä, osallistuttava oppilaitosten johtamiseen, tarjottava tukea ja ohjausta omille oppilaille, suunniteltava ja löydettävä aikaa vertaisyhteistyölle ja omalle ammatilliselle kehittymiselle ja samanaikaisesti jatkuvasti kehitettävä ja ylläpidettävä oman opetuksen ja oppijoiden oppimistulosten laatua; |
| --- | --- | --- |

10.

Erilaisten alati haastavampien roolien ja velvollisuuksien sekä oppijoiden, oppilaitosten johtajien, poliittisten päättäjien, vanhempien ja yhteisöjen odotusten ristipaineessa opettajien ja kouluttajien on tarvittaessa ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen sitouduttava tehtäväänsä ja heitä on tuettava, jotta he voivat vastata tehokkaasti muutoksiin ja haasteisiin. Näitä haasteita voi esiintyä vaihtelevassa määrin eri jäsenvaltioissa, ja ne liittyvät muun muassa seuraaviin:

a)

työkuorman eri näkökohtien tasapainottaminen, kun usein on huolehdittava monista hallinnollisista tehtävistä, osallistuttava oppilaitosten johtamiseen, tarjottava tukea ja ohjausta omille oppilaille, suunniteltava ja löydettävä aikaa vertaisyhteistyölle ja omalle ammatilliselle kehittymiselle ja samanaikaisesti jatkuvasti kehitettävä ja ylläpidettävä oman opetuksen ja oppijoiden oppimistulosten laatua;

| b) | oppijoiden älyllisen, emotionaalisen, sosiaalisen ja luovan potentiaalin kokonaisvaltaisen kehityksen tukeminen samanaikaisesti heidän oppimistulostensa takaamisen kanssa; |
| --- | --- |

b)

oppijoiden älyllisen, emotionaalisen, sosiaalisen ja luovan potentiaalin kokonaisvaltaisen kehityksen tukeminen samanaikaisesti heidän oppimistulostensa takaamisen kanssa;

| c) | erilaisten tutkimukseen perustuvien opetusmenetelmien ja -käytäntöjen käyttö, sellaisten innovatiivisten ja digitaalisten menetelmien ja toimintatapojen valtavirtaistaminen, joissa keskiössä ovat opiskelijakeskeiset ja osaamispohjaiset toimintatavat oppijoiden muuttuvien ja yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, jotta helpotetaan oppimisprosessia ja tuetaan oppimisen ja opetuksen yhteiskehittämistä huolehtien siitä, että kyseiset käytännöt ovat osallistavia, sosiaalisesti oikeudenmukaisia ja tasapuolisia; |
| --- | --- |

c)

erilaisten tutkimukseen perustuvien opetusmenetelmien ja -käytäntöjen käyttö, sellaisten innovatiivisten ja digitaalisten menetelmien ja toimintatapojen valtavirtaistaminen, joissa keskiössä ovat opiskelijakeskeiset ja osaamispohjaiset toimintatavat oppijoiden muuttuvien ja yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, jotta helpotetaan oppimisprosessia ja tuetaan oppimisen ja opetuksen yhteiskehittämistä huolehtien siitä, että kyseiset käytännöt ovat osallistavia, sosiaalisesti oikeudenmukaisia ja tasapuolisia;

| d) | työskentely teknologian, digitalisaation ja tekoälyn muuttamassa ympäristössä kiinnittäen huomiota edellä mainittujen pedagogisiin mahdollisuuksiin ja eettiseen, turvalliseen ja vastuulliseen käyttöön; |
| --- | --- |

d)

työskentely teknologian, digitalisaation ja tekoälyn muuttamassa ympäristössä kiinnittäen huomiota edellä mainittujen pedagogisiin mahdollisuuksiin ja eettiseen, turvalliseen ja vastuulliseen käyttöön;

| e) | työskentely kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisissa luokkahuoneissa ja oppimisympäristöissä, joissa oppijoilla on erilaiset sosioekonomiset taustansa ja tarpeensa, mukaan lukien erityisopetuksen tarve (6) ja osallistavuuden turvaaminen; |
| --- | --- |

e)

työskentely kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisissa luokkahuoneissa ja oppimisympäristöissä, joissa oppijoilla on erilaiset sosioekonomiset taustansa ja tarpeensa, mukaan lukien erityisopetuksen tarve (6) ja osallistavuuden turvaaminen;

| f) | osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon, erityisesti koulutusuudistusten kehittämiseen, toteuttamiseen ja arviointiin, mukaan lukien opetussuunnitelmien jatkuva uudelleentarkastelu; |
| --- | --- |

f)

osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon, erityisesti koulutusuudistusten kehittämiseen, toteuttamiseen ja arviointiin, mukaan lukien opetussuunnitelmien jatkuva uudelleentarkastelu;

| g) | kannustavan ja rakentavan ilmapiirin luominen oppimisympäristöissä, mukaan lukien myönteiset ja toinen toisiaan tukevat suhteet omien tiimien keskuudessa ja suhteissa muuhun opetushenkilöstöön, oppijoihin, perheisiin ja työnantajiin; |
| --- | --- |

g)

kannustavan ja rakentavan ilmapiirin luominen oppimisympäristöissä, mukaan lukien myönteiset ja toinen toisiaan tukevat suhteet omien tiimien keskuudessa ja suhteissa muuhun opetushenkilöstöön, oppijoihin, perheisiin ja työnantajiin;

| h) | oppituntikäyttäytymisen hallinta jopa mahdollisena keinona ehkäistä erityyppistä väkivaltaa, mukaan lukien verkkoväkivaltaa, joka voi vaikuttaa kielteisesti oppijoiden tuloksiin ja terveyteen; lisäksi mahdollisesti omaan itseen kohdistuvan väkivaltaisen käyttäytymisen käsittely; |
| --- | --- |

h)

oppituntikäyttäytymisen hallinta jopa mahdollisena keinona ehkäistä erityyppistä väkivaltaa, mukaan lukien verkkoväkivaltaa, joka voi vaikuttaa kielteisesti oppijoiden tuloksiin ja terveyteen; lisäksi mahdollisesti omaan itseen kohdistuvan väkivaltaisen käyttäytymisen käsittely;

| i) | asetettuihin oppimistuloksiin nähden soveltuvien arviointivälineiden, -kriteerien ja -menetelmien valinta, jotta jokainen oppija saa laadukasta ja oikea-aikaista palautetta, joka voi ohjata ja parantaa oppimista myöhemmin; |
| --- | --- |

i)

asetettuihin oppimistuloksiin nähden soveltuvien arviointivälineiden, -kriteerien ja -menetelmien valinta, jotta jokainen oppija saa laadukasta ja oikea-aikaista palautetta, joka voi ohjata ja parantaa oppimista myöhemmin;

| j) | opettaminen usein rajallisin resurssein, mukaan lukien niukat tai riittämättömät koulutusinfrastruktuurit, oppimistilat, laitteet ja välineet, mukaan lukien verkko-oppimisen mahdollistavat välineet. |
| --- | --- |

j)

opettaminen usein rajallisin resurssein, mukaan lukien niukat tai riittämättömät koulutusinfrastruktuurit, oppimistilat, laitteet ja välineet, mukaan lukien verkko-oppimisen mahdollistavat välineet.

| 11. | Nämä haasteet ovat jopa vaativampia vastavalmistuneille (äskettäin pätevyytensä hankkineille) opettajille ja kouluttajille, koska heillä on ensimmäisistä opetus- tai koulutusvuosista alkaen sama vastuu kuin kokeneemmilla kollegoillaan. Lisäksi he saattavat usein joutua työskentelemään haasteellisissa ympäristöissä, kuten oppilaitoksissa, joissa heikomman sosioekonomisen tai maahanmuuttajataustan omaavien opiskelijoiden osuus on suurempi (7). Kokeneilla opettajilla ja kouluttajilla saattaa olla muunlaisia vaikeuksia, esimerkiksi sukupolvien välisen kuilun kohtaaminen työpaikalla. |
| --- | --- |

11.

Nämä haasteet ovat jopa vaativampia vastavalmistuneille (äskettäin pätevyytensä hankkineille) opettajille ja kouluttajille, koska heillä on ensimmäisistä opetus- tai koulutusvuosista alkaen sama vastuu kuin kokeneemmilla kollegoillaan. Lisäksi he saattavat usein joutua työskentelemään haasteellisissa ympäristöissä, kuten oppilaitoksissa, joissa heikomman sosioekonomisen tai maahanmuuttajataustan omaavien opiskelijoiden osuus on suurempi (7). Kokeneilla opettajilla ja kouluttajilla saattaa olla muunlaisia vaikeuksia, esimerkiksi sukupolvien välisen kuilun kohtaaminen työpaikalla.

| 12. | Maaseudulla, syrjäisillä alueilla tai epäsuotuisilla alueilla työskentelevillä opettajat ja kouluttajat saattavat kokea lisähaasteiksi myös esimerkiksi seuraaviin liittyvät seikat: ammatillinen eristyneisyys, rajallinen infrastruktuuri, mukaan lukien digitaalinen infrastruktuuri, tuen ja ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksien saatavuus tai opettaminen luokissa, joissa on eri ikäisiä ja eri luokka-asteella olevia oppilaita. Tiheästi asutuilla kaupunkialueilla työskentelevät opettajat ja kouluttajat taas saattavat kohdata näkyvämpiä haasteita sellaisten oppijoiden opettamisessa, joilla on erilainen monikielinen, monikulttuurinen ja sosioekonominen tausta. |
| --- | --- |

12.

Maaseudulla, syrjäisillä alueilla tai epäsuotuisilla alueilla työskentelevillä opettajat ja kouluttajat saattavat kokea lisähaasteiksi myös esimerkiksi seuraaviin liittyvät seikat: ammatillinen eristyneisyys, rajallinen infrastruktuuri, mukaan lukien digitaalinen infrastruktuuri, tuen ja ammatillisen kehittymisen mahdollisuuksien saatavuus tai opettaminen luokissa, joissa on eri ikäisiä ja eri luokka-asteella olevia oppilaita. Tiheästi asutuilla kaupunkialueilla työskentelevät opettajat ja kouluttajat taas saattavat kohdata näkyvämpiä haasteita sellaisten oppijoiden opettamisessa, joilla on erilainen monikielinen, monikulttuurinen ja sosioekonominen tausta.

| 13. | Vaikka monet haasteista ovat monille opettajille ja kouluttajille yhteisiä, eri jäsenvaltioissa on vaihtelevassa määrin myös eri koulutustasoihin ja -tyyppeihin liittyviä erityishaasteita, muun muassa seuraavat:






  a) | varhaiskasvatuksessa:






  — | vaikeudet houkutella ja pitää alalla päteviä ja koulutettuja varhaiskasvatuksen ammattilaisia, |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Vaikka monet haasteista ovat monille opettajille ja kouluttajille yhteisiä, eri jäsenvaltioissa on vaihtelevassa määrin myös eri koulutustasoihin ja -tyyppeihin liittyviä erityishaasteita, muun muassa seuraavat:

a)

varhaiskasvatuksessa:

—

vaikeudet houkutella ja pitää alalla päteviä ja koulutettuja varhaiskasvatuksen ammattilaisia,

| — | henkilöstön ikääntyminen ja sukupuolten epätasapaino naisvaltaisella alalla, |
| --- | --- |

—

henkilöstön ikääntyminen ja sukupuolten epätasapaino naisvaltaisella alalla,

| — | vähemmän houkuttelevat työolot, kuten lasten suuri lukumäärä henkilöstönjäsentä kohden, ja houkuttelevien urapolkujen samoin kuin jatkuvan ammatillisen kehittymisen edellyttämien mahdollisuuksien puuttuminen, |
| --- | --- |

—

vähemmän houkuttelevat työolot, kuten lasten suuri lukumäärä henkilöstönjäsentä kohden, ja houkuttelevien urapolkujen samoin kuin jatkuvan ammatillisen kehittymisen edellyttämien mahdollisuuksien puuttuminen,

| b) | kouluopetuksessa:






  — | vaikeuksia houkutella lahjakkaita opiskelijoita opettajien peruskoulutukseen (8) ja pitää heidät alalla samoin kuin houkutella tutkinnon suorittaneita opettajan ammattiin ja pitää ammatissa toimivat opettajat alalla, |
| --- | --- | --- |

b)

kouluopetuksessa:

—

vaikeuksia houkutella lahjakkaita opiskelijoita opettajien peruskoulutukseen (8) ja pitää heidät alalla samoin kuin houkutella tutkinnon suorittaneita opettajan ammattiin ja pitää ammatissa toimivat opettajat alalla,

| — | opettajakunnan ikääntyminen, sukupuolten välinen epätasapaino. Valtaosa opettajista on naisia, erityisesti tietyissä oppiaineissa ja joillakin koulutustasoilla, ammatti ei myöskään välttämättä edusta sen yhteisön kulttuuria, jossa sitä harjoitetaan, |
| --- | --- |

—

opettajakunnan ikääntyminen, sukupuolten välinen epätasapaino. Valtaosa opettajista on naisia, erityisesti tietyissä oppiaineissa ja joillakin koulutustasoilla, ammatti ei myöskään välttämättä edusta sen yhteisön kulttuuria, jossa sitä harjoitetaan,

| — | kaikki tämä ilmenee monissa jäsenvaltioissa yleisenä tai tiettyjä maantieteellisiä alueita tai tiettyjä oppiaineita kuten STEM-aineita vaivaavana opettajapulana, tai pulana opettajista, joilla on osaamista erityisopetukseen tai opettamiseen monikulttuurisissa tai monikielisissä ympäristöissä tai heikomman sosioekonomisen taustan omaavien opiskelijoiden parissa (9), |
| --- | --- |

—

kaikki tämä ilmenee monissa jäsenvaltioissa yleisenä tai tiettyjä maantieteellisiä alueita tai tiettyjä oppiaineita kuten STEM-aineita vaivaavana opettajapulana, tai pulana opettajista, joilla on osaamista erityisopetukseen tai opettamiseen monikulttuurisissa tai monikielisissä ympäristöissä tai heikomman sosioekonomisen taustan omaavien opiskelijoiden parissa (9),

| c) | ammatillisessa koulutuksessa:






  — | opettajilla ja kouluttajilla tulisi olla pätevyys edistää ja kehittää perus- ja avaintaitoja sekä opettaa ajantasaista ammatillista tai teknistä osaamista, |
| --- | --- | --- |

c)

ammatillisessa koulutuksessa:

—

opettajilla ja kouluttajilla tulisi olla pätevyys edistää ja kehittää perus- ja avaintaitoja sekä opettaa ajantasaista ammatillista tai teknistä osaamista,

| — | sekä ammatillisissa oppilaitoksissa että yrityksissä yhdistelmäopetuksen mukaisesti työskentelevien opettajien ja kouluttajien tarve saattaa kasvaa, |
| --- | --- |

—

sekä ammatillisissa oppilaitoksissa että yrityksissä yhdistelmäopetuksen mukaisesti työskentelevien opettajien ja kouluttajien tarve saattaa kasvaa,

| — | opettajien ja kouluttajien, erityisesti yritysten sisäisten kouluttajien, olisi tehtävä yhteistyötä ottaen huomioon heidän toisiaan täydentävät tehtävänsä ja vastuualueensa erityisesti oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen toteuttamisessa, |
| --- | --- |

—

opettajien ja kouluttajien, erityisesti yritysten sisäisten kouluttajien, olisi tehtävä yhteistyötä ottaen huomioon heidän toisiaan täydentävät tehtävänsä ja vastuualueensa erityisesti oppisopimuskoulutuksen ja työssäoppimisen toteuttamisessa,

| — | paremmista kannustimista johtuen työskentely yksityissektorilla saattaa houkutella enemmän kuin työskentely ammatillisissa oppilaitoksissa, |
| --- | --- |

—

paremmista kannustimista johtuen työskentely yksityissektorilla saattaa houkutella enemmän kuin työskentely ammatillisissa oppilaitoksissa,

| — | monilla jäsenvaltioilla on haasteena opettajien ja kouluttajien ikääntyminen, |
| --- | --- |

—

monilla jäsenvaltioilla on haasteena opettajien ja kouluttajien ikääntyminen,

| d) | aikuiskoulutuksessa:






  — | aikuiskouluttajilla on merkittävä rooli sekä perus- että ammatillisen tason tietojen, taitojen ja osaamisen edistämisessä ja kehittämisessä, |
| --- | --- | --- |

d)

aikuiskoulutuksessa:

—

aikuiskouluttajilla on merkittävä rooli sekä perus- että ammatillisen tason tietojen, taitojen ja osaamisen edistämisessä ja kehittämisessä,

| — | he saattavat myös törmätä haasteeseen, jonka taustalla ovat oppijoiden luku- ja laskutaidon heikkoudet, kielivaikeudet tai huonot oppimis- ja koulutuskokemukset, |
| --- | --- |

—

he saattavat myös törmätä haasteeseen, jonka taustalla ovat oppijoiden luku- ja laskutaidon heikkoudet, kielivaikeudet tai huonot oppimis- ja koulutuskokemukset,

| — | koska aikuiskouluttajat työskentelevät usein monenlaisten oppijaryhmien kanssa, heillä on oltava valmiudet käyttää erilaisia ja tehokkaita opetusstrategioita ja -menetelmiä voidakseen vastata oppijoiden tarpeisiin, voidakseen motivoida heitä ja voidakseen ottaa huomioon heidän yksilölliset oppimispolkunsa, |
| --- | --- |

—

koska aikuiskouluttajat työskentelevät usein monenlaisten oppijaryhmien kanssa, heillä on oltava valmiudet käyttää erilaisia ja tehokkaita opetusstrategioita ja -menetelmiä voidakseen vastata oppijoiden tarpeisiin, voidakseen motivoida heitä ja voidakseen ottaa huomioon heidän yksilölliset oppimispolkunsa,

| — | jotta yksilöt voisivat hakeutua uudelleenkoulutukseen ja hankkia uusia taitoja, saattaa olla tarpeen tarkistaa opettajien ja kouluttajien roolia siltä osin, miten he voisivat myötävaikuttaa epävirallisen ja arkioppimisen kautta omaksuttujen taitojen ohjaukseen ja validointiin, |
| --- | --- |

—

jotta yksilöt voisivat hakeutua uudelleenkoulutukseen ja hankkia uusia taitoja, saattaa olla tarpeen tarkistaa opettajien ja kouluttajien roolia siltä osin, miten he voisivat myötävaikuttaa epävirallisen ja arkioppimisen kautta omaksuttujen taitojen ohjaukseen ja validointiin,

| — | aikuiskouluttajilta saatetaan vaatia yhteistyötä työnantajien kanssa työssäoppimisen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

aikuiskouluttajilta saatetaan vaatia yhteistyötä työnantajien kanssa työssäoppimisen yhteydessä,

| — | aikuiskouluttajilla ei useinkaan ole nimenomaisia valmiuksia aikuisopetukseen, ja he saattavat työskennellä osa-aikaisesti tai freelance-pohjalta. Näin ollen heidän ammatillistamisensa on merkittävä haaste aikuiskoulutuksen laadun varmistamisessa, |
| --- | --- |

—

aikuiskouluttajilla ei useinkaan ole nimenomaisia valmiuksia aikuisopetukseen, ja he saattavat työskennellä osa-aikaisesti tai freelance-pohjalta. Näin ollen heidän ammatillistamisensa on merkittävä haaste aikuiskoulutuksen laadun varmistamisessa,

| e) | korkea asteen koulutuksessa:






  — | akateemiselle uralle vaaditussa muodollisessa pätevyydessä ei useinkaan anneta painoa sille, että hakijoilla olisi asianmukaiset opetustaidot, |
| --- | --- | --- |

e)

korkea asteen koulutuksessa:

—

akateemiselle uralle vaaditussa muodollisessa pätevyydessä ei useinkaan anneta painoa sille, että hakijoilla olisi asianmukaiset opetustaidot,

| — | kaikissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa laajoja systeemisiä täydennyskoulutusmahdollisuuksia akateemisen henkilöstön opetustaitojen parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

kaikissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa laajoja systeemisiä täydennyskoulutusmahdollisuuksia akateemisen henkilöstön opetustaitojen parantamiseksi,

| — | ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota henkilöstön interinstitutionaaliseen koulutukseen, kuten opetuksen kansainväliseen liikkuvuuteen, eikä käytäntöyhteisöjen tai ammattilaisverkostojen luomiseen; |
| --- | --- |

—

ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota henkilöstön interinstitutionaaliseen koulutukseen, kuten opetuksen kansainväliseen liikkuvuuteen, eikä käytäntöyhteisöjen tai ammattilaisverkostojen luomiseen;

| — | opiskelijaväestön moninaisuus edellyttää erilaisten, opiskelijakeskeiseen toimintatapaan perustuvien opetusmenetelmien käyttöä, mikä saattaa olla haaste korkeakouluille; |
| --- | --- |

—

opiskelijaväestön moninaisuus edellyttää erilaisten, opiskelijakeskeiseen toimintatapaan perustuvien opetusmenetelmien käyttöä, mikä saattaa olla haaste korkeakouluille;

| — | sukupuolten välistä epätasapainoa esiintyy joissakin akateemisissa oppiaineissa, ja ylemmillä henkilöstön tasoilla naiset ovat erityisen aliedustettuina; |
| --- | --- |

—

sukupuolten välistä epätasapainoa esiintyy joissakin akateemisissa oppiaineissa, ja ylemmillä henkilöstön tasoilla naiset ovat erityisen aliedustettuina;

| — | vaikka opetus on yksi korkea-asteen koulutuksen kolmesta tehtävästä, tutkimusta arvostetaan usein opetusta enemmän urakehityksen arvioinnissa; alemman ja keskitason henkilöstöltä vaaditaan usein enemmän opetusta, koska usein urakehityksen myötä opetustyö vähenee ja tutkimukseen käytettävä aika lisääntyy (10). |
| --- | --- |

—

vaikka opetus on yksi korkea-asteen koulutuksen kolmesta tehtävästä, tutkimusta arvostetaan usein opetusta enemmän urakehityksen arvioinnissa; alemman ja keskitason henkilöstöltä vaaditaan usein enemmän opetusta, koska usein urakehityksen myötä opetustyö vähenee ja tutkimukseen käytettävä aika lisääntyy (10).

| 14. | Siitä huolimatta, että vaatimukset ovat muuttumassa yhä monitahoisemmiksi ja ammatti entistä vaativammaksi, monet opettajat ja kouluttajat kokevat, että yhteiskunta ei kunnioita tai arvosta heitä (11), ja itse ammatti on menettämässä vetovoimaansa monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

14.

Siitä huolimatta, että vaatimukset ovat muuttumassa yhä monitahoisemmiksi ja ammatti entistä vaativammaksi, monet opettajat ja kouluttajat kokevat, että yhteiskunta ei kunnioita tai arvosta heitä (11), ja itse ammatti on menettämässä vetovoimaansa monissa jäsenvaltioissa.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 15. | On keskeisen tärkeää kehittää ja päivittää opettajien ja kouluttajien osaamista, varmistaa heidän asiantuntemuksensa ja tukea heidän itsenäisyyttään ja sitoutumistaan sekä edistää heidän henkilökohtaista ja ammatillista hyvinvointiaan, motivaatiotaan ja omanarvontuntoaan, valmistaa heitä reagoimaan muutokseen asianmukaisella tavalla mutta myös kannustaa heitä toimimaan proaktiivisesti ja innovoivasti ammatissaan. |
| --- | --- |

15.

On keskeisen tärkeää kehittää ja päivittää opettajien ja kouluttajien osaamista, varmistaa heidän asiantuntemuksensa ja tukea heidän itsenäisyyttään ja sitoutumistaan sekä edistää heidän henkilökohtaista ja ammatillista hyvinvointiaan, motivaatiotaan ja omanarvontuntoaan, valmistaa heitä reagoimaan muutokseen asianmukaisella tavalla mutta myös kannustaa heitä toimimaan proaktiivisesti ja innovoivasti ammatissaan.

| 16. | Tämän mahdollistamiseksi on tarpeen kehittää edelleen kansallisia toimintapolitiikkoja opettajien ja kouluttajien työn tukemiseksi kohdennetulla ja kokonaisvaltaisella tavalla. Tässä olisi otettava huomioon opettajien ja kouluttajien itsensä määrittelemät vaatimukset ja koulutustarpeet samoin kuin laajempien oppimisyhteisöjen tarpeet, koulutusalan tutkimuksen tulokset ja yleiset kansalliset koulutuspoliittiset tavoitteet. On myös hyödyllistä tarjota erilaisia koulutusmalleja kuten henkilökohtaista, virtuaalista, sekamuotoista ja työssäoppimista. |
| --- | --- |

16.

Tämän mahdollistamiseksi on tarpeen kehittää edelleen kansallisia toimintapolitiikkoja opettajien ja kouluttajien työn tukemiseksi kohdennetulla ja kokonaisvaltaisella tavalla. Tässä olisi otettava huomioon opettajien ja kouluttajien itsensä määrittelemät vaatimukset ja koulutustarpeet samoin kuin laajempien oppimisyhteisöjen tarpeet, koulutusalan tutkimuksen tulokset ja yleiset kansalliset koulutuspoliittiset tavoitteet. On myös hyödyllistä tarjota erilaisia koulutusmalleja kuten henkilökohtaista, virtuaalista, sekamuotoista ja työssäoppimista.

| 17. | Täydentävää ja kokonaisvaltaista toimintamallia kaivataan opettaja- ja kouluttajakoulutuksen kaikilla tasoilla ja kaikilla osa-alueilla. Tähän olisi sisällyttävä opiskelijoiden rekrytointi ja valinta, opettajien peruskoulutus (harjoittelu mukaan lukien), perehdytys ja laadukas mentorointi sekä täydennyskoulutuksen edistäminen ja tukeminen koko opetusuran ajan ja tarvittaessa arviointimekanismeja. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vastavalmistuneisiin opettajiin tarjoamalla heille täydentävää ohjausta ja mentorointia, jotta helpotetaan heidän uransa alkua ja autetaan heitä ottamaan huomioon mahdolliset erityistarpeet. |
| --- | --- |

17.

Täydentävää ja kokonaisvaltaista toimintamallia kaivataan opettaja- ja kouluttajakoulutuksen kaikilla tasoilla ja kaikilla osa-alueilla. Tähän olisi sisällyttävä opiskelijoiden rekrytointi ja valinta, opettajien peruskoulutus (harjoittelu mukaan lukien), perehdytys ja laadukas mentorointi sekä täydennyskoulutuksen edistäminen ja tukeminen koko opetusuran ajan ja tarvittaessa arviointimekanismeja. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vastavalmistuneisiin opettajiin tarjoamalla heille täydentävää ohjausta ja mentorointia, jotta helpotetaan heidän uransa alkua ja autetaan heitä ottamaan huomioon mahdolliset erityistarpeet.

| 18. | Kansalliset olosuhteet huomioon ottaen tämä voisi perustua ajantasaisiin ja kokonaisvaltaisiin opettajien ja kouluttajien kansallisiin osaamiskehyksiin (12), jotka laaditaan jäsenneltyä ja järjestelmällistä vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käyden ja joissa otetaan huomioon nykyiset ja innovatiiviset opetustavat, -strategiat ja -menetelmät sekä koko yhteiskuntaa koskevat uudet olosuhteet. Tässä mielessä on tärkeää, että opettajien ja kouluttajien koulutuksessa otetaan koko työelämän jatkumon ajan järjestelmällisemmin huomioon ne aihealueet ja oppimismahdollisuudet, jotka liittyvät työskentelyyn monikielisessä ja monikulttuurisessa ympäristössä sekä erityisoppilaiden tai epäsuotuisan taustan omaavien oppilaiden kanssa, digitaaliseen pedagogiikkaan, kestävään kehitykseen ja terveellisiin elämäntapoihin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota opettajien ja kouluttajien itsensä esittämiin vaatimuksiin ja tarpeisiin (13). |
| --- | --- |

18.

Kansalliset olosuhteet huomioon ottaen tämä voisi perustua ajantasaisiin ja kokonaisvaltaisiin opettajien ja kouluttajien kansallisiin osaamiskehyksiin (12), jotka laaditaan jäsenneltyä ja järjestelmällistä vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käyden ja joissa otetaan huomioon nykyiset ja innovatiiviset opetustavat, -strategiat ja -menetelmät sekä koko yhteiskuntaa koskevat uudet olosuhteet. Tässä mielessä on tärkeää, että opettajien ja kouluttajien koulutuksessa otetaan koko työelämän jatkumon ajan järjestelmällisemmin huomioon ne aihealueet ja oppimismahdollisuudet, jotka liittyvät työskentelyyn monikielisessä ja monikulttuurisessa ympäristössä sekä erityisoppilaiden tai epäsuotuisan taustan omaavien oppilaiden kanssa, digitaaliseen pedagogiikkaan, kestävään kehitykseen ja terveellisiin elämäntapoihin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota opettajien ja kouluttajien itsensä esittämiin vaatimuksiin ja tarpeisiin (13).

| 19. | Opettajien ja kouluttajien jatkuva ammatillinen kehittyminen olisi nähtävä laadukkaan opetuksen ja koulutuksen ennakkoedellytyksenä; opettajia ja kouluttajia olisi sen vuoksi kannustettava pohtimaan omia käytäntöjään ja koulutustarpeitaan sekä kannustettava ja tuettava osallistumaan tarjoamalla laadukkaita koulutusmahdollisuuksia, varaamalla heille osallistumisaikaa ja tarjoamalla kannustimia. |
| --- | --- |

19.

Opettajien ja kouluttajien jatkuva ammatillinen kehittyminen olisi nähtävä laadukkaan opetuksen ja koulutuksen ennakkoedellytyksenä; opettajia ja kouluttajia olisi sen vuoksi kannustettava pohtimaan omia käytäntöjään ja koulutustarpeitaan sekä kannustettava ja tuettava osallistumaan tarjoamalla laadukkaita koulutusmahdollisuuksia, varaamalla heille osallistumisaikaa ja tarjoamalla kannustimia.

| 20. | Opettajien ja kouluttajien tiiviimmät yhteydet tutkijoihin voivat vaikuttaa myönteisesti heidän ammatilliseen kehittymiseensä ja tuottaa tutkimusvetoisia, innovatiivisia ja entistä parempia opetuskäytäntöjä. |
| --- | --- |

20.

Opettajien ja kouluttajien tiiviimmät yhteydet tutkijoihin voivat vaikuttaa myönteisesti heidän ammatilliseen kehittymiseensä ja tuottaa tutkimusvetoisia, innovatiivisia ja entistä parempia opetuskäytäntöjä.

| 21. | Rajatylittävä liikkuvuus – joko lyhyt- tai pitempiaikaisena, fyysisenä, virtuaalisena tai näiden yhdistelmänä – on hyvin tärkeä oppimiskokemus ja arvokas tilaisuus kehittää osallistujien sosiaalisia, kulttuurienvälisiä, monikielisiä ja ihmissuhdetaitoja. Tämä pätee yhtä lailla opettajien peruskoulutuksessa oleviin opiskelijoihin kuin täydennyskouluttautuviin ammatissa toimiviin opettajiin ja kouluttajiin. Sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien liikkuvuutta kuitenkin haittaavat esimerkiksi kielitaidon puute ja sijaisten löytäminen ammatissa toimiville. Lisäksi opettajien peruskoulutusohjelmissa kansainvälinen ulottuvuus jää usein vähäiseksi ja opintoihin ja harjoitteluun liittyy vain vähän liikkuvuutta muiden alojen opinto-ohjelmiin verrattuna (14). Ulkomailla suoritettujen liikkuvuusjaksojen ja oppimistulosten tunnustamiseen liittyy haasteita. |
| --- | --- |

21.

Rajatylittävä liikkuvuus – joko lyhyt- tai pitempiaikaisena, fyysisenä, virtuaalisena tai näiden yhdistelmänä – on hyvin tärkeä oppimiskokemus ja arvokas tilaisuus kehittää osallistujien sosiaalisia, kulttuurienvälisiä, monikielisiä ja ihmissuhdetaitoja. Tämä pätee yhtä lailla opettajien peruskoulutuksessa oleviin opiskelijoihin kuin täydennyskouluttautuviin ammatissa toimiviin opettajiin ja kouluttajiin. Sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien liikkuvuutta kuitenkin haittaavat esimerkiksi kielitaidon puute ja sijaisten löytäminen ammatissa toimiville. Lisäksi opettajien peruskoulutusohjelmissa kansainvälinen ulottuvuus jää usein vähäiseksi ja opintoihin ja harjoitteluun liittyy vain vähän liikkuvuutta muiden alojen opinto-ohjelmiin verrattuna (14). Ulkomailla suoritettujen liikkuvuusjaksojen ja oppimistulosten tunnustamiseen liittyy haasteita.

| 22. | Mahdollisuudet monenlaisia urakehitysväyliä tarjoaviin uravaihtoehtoihin opetusammatin sisällä voivat lisätä ammatin kiinnostavuutta ja ammatissa pysymistä ja kannustaa elinikäiseen oppimiseen. Ne voivat kannustaa opettajia ja kouluttajia pysymään omistautuneena ammatille ja sitoutumaan yhtä lailla omien oppijoiden oppimiseen kuin omaankin oppimiseensa työuran aikana. Toisaalta yhtä tärkeää on se, että opettajia ja kouluttajia ei ylikuormiteta siinä määrin hallinnollisilla tehtävillä, että heidän on vaikea keskittyä opetukseen. |
| --- | --- |

22.

Mahdollisuudet monenlaisia urakehitysväyliä tarjoaviin uravaihtoehtoihin opetusammatin sisällä voivat lisätä ammatin kiinnostavuutta ja ammatissa pysymistä ja kannustaa elinikäiseen oppimiseen. Ne voivat kannustaa opettajia ja kouluttajia pysymään omistautuneena ammatille ja sitoutumaan yhtä lailla omien oppijoiden oppimiseen kuin omaankin oppimiseensa työuran aikana. Toisaalta yhtä tärkeää on se, että opettajia ja kouluttajia ei ylikuormiteta siinä määrin hallinnollisilla tehtävillä, että heidän on vaikea keskittyä opetukseen.

| 23. | Opettajat ja kouluttajat sekä oppilaitosten johtajat voivat myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen osaamisensa, asiantuntemuksensa ja käytännön tuntemuksensa ansiosta. Samalla heidän osallistumisensa päätöksentekoon voi lisätä heidän omavastuullisuuttaan ja sen myötä vaikuttaa myönteisesti erilaisten toimintapoliittisten aloitteiden ja uudistusten täytäntöönpanon tuloksiin. |
| --- | --- |

23.

Opettajat ja kouluttajat sekä oppilaitosten johtajat voivat myötävaikuttaa politiikan kehittämiseen osaamisensa, asiantuntemuksensa ja käytännön tuntemuksensa ansiosta. Samalla heidän osallistumisensa päätöksentekoon voi lisätä heidän omavastuullisuuttaan ja sen myötä vaikuttaa myönteisesti erilaisten toimintapoliittisten aloitteiden ja uudistusten täytäntöönpanon tuloksiin.

| 24. | Opettajien ja kouluttajien hyvinvointi vaikuttaa heidän työtyytyväisyyteensä ja työinnostuneisuuteensa sekä siihen, miten vetovoimaiseksi ammatti koetaan, ja viime kädessä ammatissa pysymiseen. Se on tärkeä tekijä laadun ja suorituskyvyn kannalta ja yhteydessä opettajien ja kouluttajien omaan motivaatioon sekä heidän oppijoidensa motivaatioon ja saavutuksiin. |
| --- | --- |

24.

Opettajien ja kouluttajien hyvinvointi vaikuttaa heidän työtyytyväisyyteensä ja työinnostuneisuuteensa sekä siihen, miten vetovoimaiseksi ammatti koetaan, ja viime kädessä ammatissa pysymiseen. Se on tärkeä tekijä laadun ja suorituskyvyn kannalta ja yhteydessä opettajien ja kouluttajien omaan motivaatioon sekä heidän oppijoidensa motivaatioon ja saavutuksiin.

| 25. | Hyvinvoinnin kannalta tärkeitä seikkoja voivat olla muun muassa odotusten ymmärtäminen ja hallinta, työmäärä, työympäristöt, mukaan lukien opetuksen ja oppimisen turvallisuus, ja työolot, saatavilla oleva vertais- ja institutionaalinen tuki, suhteet oppijoihin, vanhempiin, vertaistoimijoihin ja oppilaitosten johtajiin, sekä laajemmalta yhteisöltä saatava kunnioitus ja arvostus. Jos nämä tekijät puuttuvat tai niitä ei koeta mielekkäiksi, ne voivat johtaa fyysiseen ja emotionaaliseen uupumiseen, stressiin ja loppuunpalamiseen ja sitä kautta vaikuttaa mielenterveyteen ja fyysiseen terveyteen. |
| --- | --- |

25.

Hyvinvoinnin kannalta tärkeitä seikkoja voivat olla muun muassa odotusten ymmärtäminen ja hallinta, työmäärä, työympäristöt, mukaan lukien opetuksen ja oppimisen turvallisuus, ja työolot, saatavilla oleva vertais- ja institutionaalinen tuki, suhteet oppijoihin, vanhempiin, vertaistoimijoihin ja oppilaitosten johtajiin, sekä laajemmalta yhteisöltä saatava kunnioitus ja arvostus. Jos nämä tekijät puuttuvat tai niitä ei koeta mielekkäiksi, ne voivat johtaa fyysiseen ja emotionaaliseen uupumiseen, stressiin ja loppuunpalamiseen ja sitä kautta vaikuttaa mielenterveyteen ja fyysiseen terveyteen.

| 26. | Opettajien ja kouluttajien samoin kuin oppijoiden saavutusten ja hyvinvoinnin tukemiseksi on hyödyllistä luoda ja edistää yhteistyöhön perustuvia oppimisyhteisöjä sekä opettajien ja kouluttajien, heidän vertaisryhmiensä ja oppilaitosten johtajien, oppijoiden, vanhempien ja muiden sidosryhmien, kuten työnantajien, väliseen yhteistyöhön perustuvaa ryhmäkulttuuria. Kokeneilla opettajilla ja kouluttajilla voi olla tärkeä rooli nuorempien kollegojensa mentoreina, ja samalla he itsekin hyötyvät sukupolvien välisestä vuorovaikutuksesta. Lisäksi on tärkeää vahvistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa, vertaisperusteista ammatillista oppimista sekä edistää ohjeistavaa ja osallistavaa johtajuutta, joka synnyttää luottamusta, inspiroi ja motivoi opetushenkilöstöä. Arviointia voitaisiin tapauksen mukaan käyttää työskentelyn parantamiseksi rakentavan arvioinnin ja palautteen avulla, asettamalla ylennykselle kriteerejä ja antamalla tunnustusta merkittävästi ansioituneille. |
| --- | --- |

26.

Opettajien ja kouluttajien samoin kuin oppijoiden saavutusten ja hyvinvoinnin tukemiseksi on hyödyllistä luoda ja edistää yhteistyöhön perustuvia oppimisyhteisöjä sekä opettajien ja kouluttajien, heidän vertaisryhmiensä ja oppilaitosten johtajien, oppijoiden, vanhempien ja muiden sidosryhmien, kuten työnantajien, väliseen yhteistyöhön perustuvaa ryhmäkulttuuria. Kokeneilla opettajilla ja kouluttajilla voi olla tärkeä rooli nuorempien kollegojensa mentoreina, ja samalla he itsekin hyötyvät sukupolvien välisestä vuorovaikutuksesta. Lisäksi on tärkeää vahvistaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa, vertaisperusteista ammatillista oppimista sekä edistää ohjeistavaa ja osallistavaa johtajuutta, joka synnyttää luottamusta, inspiroi ja motivoi opetushenkilöstöä. Arviointia voitaisiin tapauksen mukaan käyttää työskentelyn parantamiseksi rakentavan arvioinnin ja palautteen avulla, asettamalla ylennykselle kriteerejä ja antamalla tunnustusta merkittävästi ansioituneille.

| 27. | Riittävät, tehokkaat ja kestävät investoinnit opettajiin ja kouluttajiin ovat investointeja koulutuksen laatuun. Tähän sisältyy erilaisia näkökohtia, kuten investoinnit opettajien ja kouluttajien koulutusmahdollisuuksiin, riittäviin infrastruktuureihin ja oppimistiloihin, -välineisiin ja -resursseihin sekä palkkoihin (15). |
| --- | --- |

27.

Riittävät, tehokkaat ja kestävät investoinnit opettajiin ja kouluttajiin ovat investointeja koulutuksen laatuun. Tähän sisältyy erilaisia näkökohtia, kuten investoinnit opettajien ja kouluttajien koulutusmahdollisuuksiin, riittäviin infrastruktuureihin ja oppimistiloihin, -välineisiin ja -resursseihin sekä palkkoihin (15).

| 28. | Kaikki edellä mainittu voitaisiin ottaa huomioon laadittaessa kannustimia opettaja- ja kouluttajapulan ratkaisemiseksi. Lisämahdollisuuksina voitaisiin tutkia apurahoja, joilla houkutellaan opiskelijoita alan opinto-ohjelmiin, tai sellaisten ammattilaisten rekrytointia, joilla on muu kuin opetusalan pätevyys, huolehtien siitä, että edistetään ja tuetaan laadukasta oppimistarjontaa. |
| --- | --- |

28.

Kaikki edellä mainittu voitaisiin ottaa huomioon laadittaessa kannustimia opettaja- ja kouluttajapulan ratkaisemiseksi. Lisämahdollisuuksina voitaisiin tutkia apurahoja, joilla houkutellaan opiskelijoita alan opinto-ohjelmiin, tai sellaisten ammattilaisten rekrytointia, joilla on muu kuin opetusalan pätevyys, huolehtien siitä, että edistetään ja tuetaan laadukasta oppimistarjontaa.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA KOULUTUSTA TARJOAVIEN OPPILAITOSTEN ITSENÄISYYS JA KANSALLISET OLOSUHTEET HUOMIOON OTTAEN:

| 29. | Jatkamaan ja tehostamaan toimia, joilla opettajat ja kouluttajat otetaan mukaan koulutusalan toimintapolitiikkojen laadintaan kaikilla tasoilla, lisäämällä yhteistyötä ja opettajien ja kouluttajien omistajuutta tässä prosessissa samoin kuin heidän itsenäisyyttään näiden toimintapolitiikkojen soveltamisessa käytännössä. |
| --- | --- |

29.

Jatkamaan ja tehostamaan toimia, joilla opettajat ja kouluttajat otetaan mukaan koulutusalan toimintapolitiikkojen laadintaan kaikilla tasoilla, lisäämällä yhteistyötä ja opettajien ja kouluttajien omistajuutta tässä prosessissa samoin kuin heidän itsenäisyyttään näiden toimintapolitiikkojen soveltamisessa käytännössä.

| 30. | Ottamaan huomioon, että opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen, perehdyttämiseen ja täydennyskoulutukseen tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, kun laaditaan opettajien ja kouluttajien koulutusta koskevia toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

30.

Ottamaan huomioon, että opettajien ja kouluttajien peruskoulutukseen, perehdyttämiseen ja täydennyskoulutukseen tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, kun laaditaan opettajien ja kouluttajien koulutusta koskevia toimintapolitiikkoja.

| 31. | Edistämään ja tukemaan opettajien ja kouluttajien laajempaa osallistumista täydennyskoulutukseen, erityisesti poistamalla osallistumista ja mahdollisuuksia haittaavia esteitä, ja pyrkimään siihen, että täydennyskoulutusta arvostetaan ja se tunnustetaan urakehityksen tärkeäksi osatekijäksi. |
| --- | --- |

31.

Edistämään ja tukemaan opettajien ja kouluttajien laajempaa osallistumista täydennyskoulutukseen, erityisesti poistamalla osallistumista ja mahdollisuuksia haittaavia esteitä, ja pyrkimään siihen, että täydennyskoulutusta arvostetaan ja se tunnustetaan urakehityksen tärkeäksi osatekijäksi.

| 32. | Kannustamaan oppilaitoksia tarjoamaan opettajille ja kouluttajille tuloksellisia ja tutkimusperustaisia täydennyskoulutusmahdollisuuksia yhteistyön, vertaisseurannan ja -oppimisen, ohjauksen, mentoroinnin ja verkostoitumisen pohjalta. Näitä mahdollisuuksia kehitettäessä oppilaitoksia on tarvittaessa kannustettava laajentamaan koulutustarjontaansa, mukaan lukien pienemmät oppimisyksiköt, kuten ne, joissa on mahdollisesti tarjolla mikrotutkintoja, ottaen huomioon laadunvarmistusjärjestelyt. |
| --- | --- |

32.

Kannustamaan oppilaitoksia tarjoamaan opettajille ja kouluttajille tuloksellisia ja tutkimusperustaisia täydennyskoulutusmahdollisuuksia yhteistyön, vertaisseurannan ja -oppimisen, ohjauksen, mentoroinnin ja verkostoitumisen pohjalta. Näitä mahdollisuuksia kehitettäessä oppilaitoksia on tarvittaessa kannustettava laajentamaan koulutustarjontaansa, mukaan lukien pienemmät oppimisyksiköt, kuten ne, joissa on mahdollisesti tarjolla mikrotutkintoja, ottaen huomioon laadunvarmistusjärjestelyt.

| 33. | Korkeakoulujen itsenäisyyttä täysin kunnioittaen edelleen tukemaan akateemisen henkilöstön osaamisen parantamista tutkimusperustaisen ja oppijakeskeisen oppimisen, opetuksen ja arvioinnin soveltamisessa sekä luomaan ja noudattamaan selkeitä, avoimia ja oikeudenmukaisia henkilöstön palvelukseenotto- ja työllistämisprosesseja, joissa tunnustetaan opetustoiminnan arvo (16), joka olisi otettava huomioon myös uralla etenemiseen liittyvissä toimintapolitiikoissa ja käytännöissä. |
| --- | --- |

33.

Korkeakoulujen itsenäisyyttä täysin kunnioittaen edelleen tukemaan akateemisen henkilöstön osaamisen parantamista tutkimusperustaisen ja oppijakeskeisen oppimisen, opetuksen ja arvioinnin soveltamisessa sekä luomaan ja noudattamaan selkeitä, avoimia ja oikeudenmukaisia henkilöstön palvelukseenotto- ja työllistämisprosesseja, joissa tunnustetaan opetustoiminnan arvo (16), joka olisi otettava huomioon myös uralla etenemiseen liittyvissä toimintapolitiikoissa ja käytännöissä.

| 34. | Tutkimaan mahdollisuuksia monipuolistaa opettajien ja kouluttajien uravaihtoehtoja ja kehittää kansallisia urakehyksiä, joiden avulla voidaan ottaa huomioon näissä ammateissa toimivien urapyrkimykset ja -vaikuttimet sekä heidän oppimistarpeensa. |
| --- | --- |

34.

Tutkimaan mahdollisuuksia monipuolistaa opettajien ja kouluttajien uravaihtoehtoja ja kehittää kansallisia urakehyksiä, joiden avulla voidaan ottaa huomioon näissä ammateissa toimivien urapyrkimykset ja -vaikuttimet sekä heidän oppimistarpeensa.

| 35. | Kannustamaan oppilaitoksia sisällyttämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuus – fyysinen, virtuaalinen tai näiden yhdistelmä – oppimis-, kehitys- ja kansainvälistymisstrategioihinsa, hyödyntämällä oppimistarjonnan olennaisena osana myös e-Twinningin ja EPALEn kaltaisten eurooppalaisten välineiden suomia mahdollisuuksia. Validoimaan mahdollisuuksien mukaan ja kansalliset säännökset ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen eurooppalaisten välineiden ja liikkuvuuden avulla hankitut taidot ja osaaminen osaksi opettajien ja kouluttajien täydennyskoulutusta. |
| --- | --- |

35.

Kannustamaan oppilaitoksia sisällyttämään opettajien ja kouluttajien liikkuvuus – fyysinen, virtuaalinen tai näiden yhdistelmä – oppimis-, kehitys- ja kansainvälistymisstrategioihinsa, hyödyntämällä oppimistarjonnan olennaisena osana myös e-Twinningin ja EPALEn kaltaisten eurooppalaisten välineiden suomia mahdollisuuksia. Validoimaan mahdollisuuksien mukaan ja kansalliset säännökset ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen eurooppalaisten välineiden ja liikkuvuuden avulla hankitut taidot ja osaaminen osaksi opettajien ja kouluttajien täydennyskoulutusta.

| 36. | Entisestään edistämään sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta ja poistamaan jäljellä olevia esteitä osallistumisasteen nostamiseksi. Tässä yhteydessä kannustamaan opettajien peruskoulutuksesta vastaavia korkeakouluja hyödyntämään täysimääräisesti liikkuvuuden mahdollisuuksia osana oppimistarjontaansa, johon voi tarvittaessa kuulua opinto-ohjelmiin sisältyviä liikkuvuusikkunoita. Lisäksi helpottamaan ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien osallistumista ammatillisen kehityksen puitteissa erilaisiin liikkuvuuden muotoihin, muun muassa pyrkimällä kestäviin ratkaisuihin sijaisten hankinnassa. |
| --- | --- |

36.

Entisestään edistämään sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta ja poistamaan jäljellä olevia esteitä osallistumisasteen nostamiseksi. Tässä yhteydessä kannustamaan opettajien peruskoulutuksesta vastaavia korkeakouluja hyödyntämään täysimääräisesti liikkuvuuden mahdollisuuksia osana oppimistarjontaansa, johon voi tarvittaessa kuulua opinto-ohjelmiin sisältyviä liikkuvuusikkunoita. Lisäksi helpottamaan ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien osallistumista ammatillisen kehityksen puitteissa erilaisiin liikkuvuuden muotoihin, muun muassa pyrkimällä kestäviin ratkaisuihin sijaisten hankinnassa.

| 37. | Ammatin vetovoimaisuuden ja statuksen parantamiseksi panostamaan perus- ja täydennyskoulutuksen, työolojen ja uranäkymien parantamiseen liittyviin toimenpiteisiin sekä toimenpiteisiin, joilla parannetaan opettajien ja kouluttajien sopeutumiskykyä ja hyvinvointia työhön liittyvien stressitekijöiden käsittelemiseksi. Näiden tekijöiden yhteydessä on tärkeää mahdollistaa työmarkkinaosapuolten tehokas osallistuminen. |
| --- | --- |

37.

Ammatin vetovoimaisuuden ja statuksen parantamiseksi panostamaan perus- ja täydennyskoulutuksen, työolojen ja uranäkymien parantamiseen liittyviin toimenpiteisiin sekä toimenpiteisiin, joilla parannetaan opettajien ja kouluttajien sopeutumiskykyä ja hyvinvointia työhön liittyvien stressitekijöiden käsittelemiseksi. Näiden tekijöiden yhteydessä on tärkeää mahdollistaa työmarkkinaosapuolten tehokas osallistuminen.

| 38. | Tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan kokemuksia ja tietoja opettajiin ja kouluttajiin liittyvästä toimintapolitiikasta, mukaan lukien opettajia ja kouluttajia koskevien kansallisten osaamiskehysten kehittämisestä ja tarkistamisesta. |
| --- | --- |

38.

Tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan kokemuksia ja tietoja opettajiin ja kouluttajiin liittyvästä toimintapolitiikasta, mukaan lukien opettajia ja kouluttajia koskevien kansallisten osaamiskehysten kehittämisestä ja tarkistamisesta.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA MUKAISESTI JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN

| 39. | Opiskelijoiden ja ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden helpottamiseksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa edistämään vuoropuhelua ja tutkimaan esteitä, mukaan lukien rakenteelliset näkökohdat ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten ja akateemisten tutkintojen tunnustaminen, ja antamaan oppilaitoksille ohjeistusta opettajiksi ja kouluttajiksi opiskelevien liikkuvuuden parantamiseksi ja kansainvälisen näkökulman laajentamiseksi. |
| --- | --- |

39.

Opiskelijoiden ja ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuuden helpottamiseksi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa edistämään vuoropuhelua ja tutkimaan esteitä, mukaan lukien rakenteelliset näkökohdat ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten ja akateemisten tutkintojen tunnustaminen, ja antamaan oppilaitoksille ohjeistusta opettajiksi ja kouluttajiksi opiskelevien liikkuvuuden parantamiseksi ja kansainvälisen näkökulman laajentamiseksi.

| 40. | Nykyisten kansallisten toimien täydentämiseksi tutkimaan mahdollisuutta laatia ehdotus eurooppalaiseksi osaamiskehykseksi (17), jotta voidaan edistää kestävää kehitystä koskevien tietojen, taitojen ja asenteiden kehittämistä ja arviointia. Kehyksen käyttö olisi vapaaehtoista. |
| --- | --- |

40.

Nykyisten kansallisten toimien täydentämiseksi tutkimaan mahdollisuutta laatia ehdotus eurooppalaiseksi osaamiskehykseksi (17), jotta voidaan edistää kestävää kehitystä koskevien tietojen, taitojen ja asenteiden kehittämistä ja arviointia. Kehyksen käyttö olisi vapaaehtoista.

| 41. | Tukemaan tiiviimpää yhteistyötä unionin oppilaitosten välillä tutkimusperustaisen opettajankoulutuksen, tehostamiseksi ja tukemaan rajatylittävää liikkuvuutta ja yhteisiä oppimismahdollisuuksia opettajien ammatillisen kehittymisen jatkumossa, esimerkiksi kannustamalla kansallisten oppilaitosten vapaaehtoista yhteistyötä ja verkostoitumista unionin tasolla eurooppalaisten opettajankoulutuslaitosten (en. European teacher training academies) muodossa. |
| --- | --- |

41.

Tukemaan tiiviimpää yhteistyötä unionin oppilaitosten välillä tutkimusperustaisen opettajankoulutuksen, tehostamiseksi ja tukemaan rajatylittävää liikkuvuutta ja yhteisiä oppimismahdollisuuksia opettajien ammatillisen kehittymisen jatkumossa, esimerkiksi kannustamalla kansallisten oppilaitosten vapaaehtoista yhteistyötä ja verkostoitumista unionin tasolla eurooppalaisten opettajankoulutuslaitosten (en. European teacher training academies) muodossa.

| 42. | Tutkimaan nykyisten kansallisten toimien täydentämiseksi mahdollisuutta kehittää eurooppalaiset suuntaviivat, joita voitaisiin käyttää vapaaehtoisuuden pohjalta kansallisten urakehysten luomisessa kouluja käsittelevän ET 2020 -työryhmän työskentelyn tulosten pohjalta, jotta opettajien ja kouluttajien uralla etenemistä voitaisiin tarkastella laajemmasta näkökulmasta ja ottaa huomioon heidän tavoitteensa, vaikuttimensa ja pyrkimyksensä. |
| --- | --- |

42.

Tutkimaan nykyisten kansallisten toimien täydentämiseksi mahdollisuutta kehittää eurooppalaiset suuntaviivat, joita voitaisiin käyttää vapaaehtoisuuden pohjalta kansallisten urakehysten luomisessa kouluja käsittelevän ET 2020 -työryhmän työskentelyn tulosten pohjalta, jotta opettajien ja kouluttajien uralla etenemistä voitaisiin tarkastella laajemmasta näkökulmasta ja ottaa huomioon heidän tavoitteensa, vaikuttimensa ja pyrkimyksensä.

| 43. | Edistämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa nykyisten verkkoalustojen, kuten e-Twinning, School Education Gateway ja EPALE, käyttöä ja harkitsemaan niiden kehittämistä sekä tutkimaan mahdollisia tapoja ulottaa niiden käyttö palvelemaan sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta, esimerkiksi kumppaneiden löytämiseksi liikkuvuushankkeisiin ja alustan tarjoamiseksi liikkuvuuden valmistelulle ja seurannalle. |
| --- | --- |

43.

Edistämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa nykyisten verkkoalustojen, kuten e-Twinning, School Education Gateway ja EPALE, käyttöä ja harkitsemaan niiden kehittämistä sekä tutkimaan mahdollisia tapoja ulottaa niiden käyttö palvelemaan sekä opiskelijoiden että ammatissa toimivien opettajien ja kouluttajien liikkuvuutta, esimerkiksi kumppaneiden löytämiseksi liikkuvuushankkeisiin ja alustan tarjoamiseksi liikkuvuuden valmistelulle ja seurannalle.

| 44. | Arvostuksen lisäämiseksi tuomaan esille opetusammatin merkitystä ja antamaan näkyvyyttä laadukkaalle opetukselle sekä tutkimaan esimerkiksi innovoinnin, osallistavuuden tai opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä ansioituneille opettajille tai kouluttajille vuosittain myönnettävän eurooppalaisen palkinnon toteutettavuutta ja lisäarvoa. |
| --- | --- |

44.

Arvostuksen lisäämiseksi tuomaan esille opetusammatin merkitystä ja antamaan näkyvyyttä laadukkaalle opetukselle sekä tutkimaan esimerkiksi innovoinnin, osallistavuuden tai opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisessä ansioituneille opettajille tai kouluttajille vuosittain myönnettävän eurooppalaisen palkinnon toteutettavuutta ja lisäarvoa.

| 45. | Tukemaan jatkossakin tulevien ja ammatissa jo toimivien opettajien ja kouluttajien koulutusmahdollisuuksien kehittämistä sekä heidän liikkuvuuttaan erityisesti Erasmus+-ohjelman ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, ja niiden seuraajien kautta. |
| --- | --- |

45.

Tukemaan jatkossakin tulevien ja ammatissa jo toimivien opettajien ja kouluttajien koulutusmahdollisuuksien kehittämistä sekä heidän liikkuvuuttaan erityisesti Erasmus+-ohjelman ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, ja niiden seuraajien kautta.

| 46. | Ottamaan nämä päätelmät täysimääräisesti huomioon laatiessaan ehdotuksia eurooppalaisesta koulutusalueesta ja koulutusyhteistyön uusista strategisista puitteista, mukaan lukien hyvien käytäntöjen vaihdon jatkamisesta jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

46.

Ottamaan nämä päätelmät täysimääräisesti huomioon laatiessaan ehdotuksia eurooppalaisesta koulutusalueesta ja koulutusyhteistyön uusista strategisista puitteista, mukaan lukien hyvien käytäntöjen vaihdon jatkamisesta jäsenvaltioiden välillä.

---

(1)  Näissä päätelmissä opettajalla tarkoitetaan henkilöä, jolla on kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti tunnustettu opettajan (tai vastaavan) asema, kun taas kouluttajalla tarkoitetaan henkilöä, joka hoitaa yhtä tai useampaa (teoreettiseen tai käytännön) koulutustehtävään liittyvää tehtävää joko oppilaitoksessa tai työpaikalla. Tähän luetaan yleissivistävän ja korkeakoulutuksen opettajat, ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen opettajat ja kouluttajat sekä varhaiskasvatuksen ammattilaiset ja aikuiskouluttajat.

(2)  Sellaisena kuin se on määritelty yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä 22. toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa.

(3)  EU:ssa opettajana toimimiseen vaaditaan yleensä korkeakoulututkinto. Alemman perusasteen koulutuksessa yleisimpänä opettajana toimimisen vähimmäisvaatimuksena on alempi korkeakoulututkinto (Bachelor). Ylemmän perusasteen koulutuksessa opettajan vähimmäispätevyysvaatimuksena on puolessa EU:n järjestelmistä ylempi korkeakoulututkinto (Master). Keskiasteen oppilaitoksissa opettajien vähimmäispätevyysvaatimuksena on useimmissa EU-maissa ylempi korkeakoulututkinto (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 24). Varhaiskasvatusalan vähimmäispätevyysvaatimukset kuitenkin vaihtelevat eri puolilla Eurooppaa. Joissakin maissa henkilöstön kaikille jäsenille on asetettu samat vähimmäispätevyysvaatimukset, kun taas toisissa sovelletaan erilaisia pätevyysvaatimuksia eri tehtäviin ja työnkuviin. Korkeakoulututkintoa ei useinkaan vaadita varhaiskasvatusalan ammattilaisista koostuvan ryhmän kaikilta jäseniltä (Key data on early childhood education and care in Europe, Eurydice-raportti, 2019, s. 71–72).

(4)  Koulutuksen seurantakatsaus 2019 (s. 24).

(5)  Sellaisena kuin ne on määritelty elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22. toukokuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa.

(6)  TALIS 2018 -tutkimuksen tietojen perusteella 21 % opettajista toivoo lisäkoulutusta erityisoppilaiden opettamiseen, 16 % tieto- ja viestintätekniikan käyttöön opetuksessa ja noin 13 % monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä opettamiseen (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 10). Tiedot viittaavat siihen, että myös Euroopan korkeakouluopiskelijakanta on muuttumassa aikaisempaa moninaisemmaksi (Eurostudent VI (2016–2018)).

(7)  Koulutuksen seurantakatsaus 2019 (s. 21).

(8)  Opettajien peruskoulutukseen hakevista opiskelijoista on pulaa, ja suuri osa keskeyttää opintonsa (Opettajien urat Euroopassa – Ammattiin pääsy, uralla eteneminen ja tuki, Eurydice, 2018, s. 10).

(9)  Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 9, 10, 21.

(10)  Modernisation of Higher Education in Europe: Academic Staff – 2017, Eurydice, 2017.

(11)  TALIS 2018 -tietojen perusteella 18 % ylemmän perusasteen opettajista EU:ssa katsoo, että yhteiskunta arvostaa opettajan ammattia. Osuus pienenee sitä mukaa, miten kauan ammatissa on toimittu. Sama pätee (useissa EU-maissa) niiden opettajien osuuteen, jotka edelleen valitsisivat opettajan ammatin (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 9).

(12)  Useimmat Euroopan maat hyväksyvät kehyksiä, joissa kuvataan se osaamiskokonaisuus, joka opettajien olisi hallittava tai jota heidän olisi kehitettävä uransa aikana. Käytännössä tällaisten kehysten muoto, yksityiskohtaisuus, merkitys ja käyttö kuitenkin vaihtelevat (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 34).

(13)  TALIS 2018 -tutkimuksen tietojen perusteella 21 % opettajista toivoo lisäkoulutusta erityisoppilaiden opettamiseen, 16 % tieto- ja viestintätekniikan käyttöön opetuksessa ja noin 13 % monikielisessä ja -kulttuurisessa ympäristössä opettamiseen (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 10).

(14)  Opettajiksi opiskelevien kansainvälinen liikkuvuus opettajien peruskoulutuksen aikana (laskettuna niiden opettajien osuutena, jotka ovat suorittaneet opintojakson ulkomailla osana opettajien peruskoulutusta) ei ole kovin yleistä, ja se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä (Koulutuksen seurantakatsaus, s. 26).

(15)  On näyttöä siitä, että palkat vaikuttavat opettajien ja kouluttajien rekrytointiin ja ammatissa pysymiseen sekä oppimistuloksiin. Opettajien palkat ovat usein muiden korkea-asteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden keskipalkkoja alhaisemmat (Koulutuksen seurantakatsaus 2019, s. 39–40).

(16)  Standardit 1.3 ja 1.5, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet, 2015.

(17)  Komission tiedonannot Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, 11.12.2019 (s. 19).

---

LIITE

Poliittinen tausta

1.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät opettajankoulutuksen laadun parantamisesta (15. marraskuuta 2007)

2.

Neuvoston päätelmät opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämisestä (26. marraskuuta 2009)

3.

Neuvoston päätelmät tehokkaasta johtamisesta koulutusalalla (25.–26. marraskuuta 2013)

4.

Neuvoston päätelmät tehokkaasta opettajankoulutuksesta (20. toukokuuta 2014)

5.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät osallistamisesta monimuotoisessa ympäristössä laadukkaan koulutuksen tarjoamiseksi kaikille (17. helmikuuta 2017)

6.

Neuvoston päätelmät koulujen kehittämisestä ja huipputason opetuksesta (20. marraskuuta 2017)

7.

European Framework for the Digital Competences of Educators (2017)

8.

Neuvoston suositus yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (22. toukokuuta 2018)

9.

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (22. toukokuuta 2018)

10.

Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (22. toukokuuta 2019)

11.

Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen (22. toukokuuta 2019)

12.

TALIS – OECD:n kansainvälinen opetusta ja oppimista koskeva tutkimus 2018

13.

Koulutuksen seurantakatsaus 2019

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/20

---

Neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 muuttamisesta

(2020/C 193/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (1),

TOISTAA, että strategisessa ohjelmassa 2019–2024 (2) kestävän kehityksen edistäminen on Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta keskeistä, ja toteaa uudelleen kulttuurin roolin kestävän sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen moottorina, mitä korostetaan myös Euroopan uudessa kulttuuriohjelmassa (3),

OTTAA HUOMIOON kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta annetun Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman (4), jonka tavoitteena on vahvistaa kulttuurin panosta kestävään kehitykseen käynnistämällä prosessi, johon kuuluu avoimen koordinointimenetelmän työryhmä (OMC-työryhmä) ja jonka aikana Euroopan komissio laatii jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden toimintasuunnitelman kestävän kehityksen kulttuurisesta ulottuvuudesta EU:n tasolla,

SOPII, että tässä prosessissa, jolla pyritään maksimoimaan kulttuurin panos kestävyyteen, muutetaan kulttuurialan työsuunnitelmaa 2019–2022 lisäämällä siihen kulttuuria kestävän kehityksen edistäjänä koskeva prioriteetti F seuraavasti:

Lisätään kohtaan II PRIORITEETIT seuraavaa:

”F. Kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä

Kestävä kehitys on yksi Euroopan unionin keskeisistä poliittisista prioriteeteista, ja siihen liittyviä toimia on tehostettava nopeasti. Kulttuuri liittyy olennaisesti kaikkiin kolmeen kestävän kehityksen ulottuvuuteen (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus), ja useat EU-tason kulttuuripolitiikkojen ja -toimenpiteiden keskeiset tavoitteet ovat samansuuntaisia YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja alatavoitteiden kanssa, jotka muodostavat kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n perustan. Näihin kuuluu osallisuuden, monimuotoisuuden, identiteetin, osallistumisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen. Näiden politiikkojen ja toimenpiteiden vaikutus myös täydentää kaikilta osin kestävän kehityksen tuloksia: terveyden ja hyvinvoinnin paranemista, kasvua, innovointia ja työpaikkojen luomista sekä kaupunkialueiden elvyttämistä.

Euroopan unionin neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien marraskuussa 2019 hyväksymässä päätöslauselmassa kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta todettiin, että kulttuuripolitiikkoja ja -toimenpiteitä olisi käytettävä järjestelmällisesti täydentämään kestävyyden saavuttamiseksi nykyisin käytettäviä välineitä.”

Lisätään kohtaan IV TOIMET seuraavaa:

”F. Kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä

| Aihe:

  Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus


  Toimintatavat:


  Avoin koordinointimenetelmä ja toimintasuunnitelma*



  Perustelut:


  Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta antamassaan päätöslauselmassa neuvosto vahvistaa sitoutumisensa Agenda 2030:n täytäntöönpanoon ja sopii toimiensa tehostamisesta käynnistämällä prosessin, joka johtaa kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuutta koskevaan EU:n tason toimintasuunnitelmaan. Euroopan komissiota pyydettiin laatimaan toimintasuunnitelma jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden ja sisällyttämään se Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n strategiaan.
  Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuutta käsittelevän avoimen koordinointimenetelmän työryhmän (OMC-työryhmän) nopea perustaminen mainittiin päätöslauselmassa osana tätä prosessia.


  Tulostavoitteet:


  EU:n tason toimilla, joilla pyritään tukemaan, koordinoimaan tai täydentämään jäsenvaltioiden kulttuuripolitiikkoja ja -toimenpiteitä, maksimoidaan EU:n tason toimien panos kestävään kehitykseen. Toimintasuunnitelman sisällyttäminen Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan strategiaan parantaisi politiikan johdonmukaisuutta ja mahdollistaisi kulttuurin koko kestävyyttä edistävän potentiaalin käyttöönoton.

  - Toimintasuunnitelman valmistumispäivämäärä riippuu resursseista, joita komission tasolla on käytettävissä kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 täytäntöönpanoon; tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa sen sisällyttämiseen Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n strategiaan” |
| --- |

Aihe:

Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus

Toimintatavat:

Avoin koordinointimenetelmä ja toimintasuunnitelma*

Perustelut:

Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuudesta antamassaan päätöslauselmassa neuvosto vahvistaa sitoutumisensa Agenda 2030:n täytäntöönpanoon ja sopii toimiensa tehostamisesta käynnistämällä prosessin, joka johtaa kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuutta koskevaan EU:n tason toimintasuunnitelmaan. Euroopan komissiota pyydettiin laatimaan toimintasuunnitelma jäsenvaltioiden kanssa koordinoiden ja sisällyttämään se Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n strategiaan.

Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuutta käsittelevän avoimen koordinointimenetelmän työryhmän (OMC-työryhmän) nopea perustaminen mainittiin päätöslauselmassa osana tätä prosessia.

Tulostavoitteet:

EU:n tason toimilla, joilla pyritään tukemaan, koordinoimaan tai täydentämään jäsenvaltioiden kulttuuripolitiikkoja ja -toimenpiteitä, maksimoidaan EU:n tason toimien panos kestävään kehitykseen. Toimintasuunnitelman sisällyttäminen Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan strategiaan parantaisi politiikan johdonmukaisuutta ja mahdollistaisi kulttuurin koko kestävyyttä edistävän potentiaalin käyttöönoton.

- Toimintasuunnitelman valmistumispäivämäärä riippuu resursseista, joita komission tasolla on käytettävissä kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 täytäntöönpanoon; tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa sen sisällyttämiseen Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n strategiaan”

Lisätään kohtaan Liite A seuraavaa:

”Kulttuurialan työsuunnitelma 2019–2022: alustava aikataulu

| Prioriteetti | Aiheet | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkupuolisko | Jälkipuolisko | Alkupuolisko | Jälkipuolisko | Alkupuolisko | Jälkipuolisko | Alkupuolisko | Jälkipuolisko |
| F. Kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä | Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus | | | OMC-työryhmä | | OMC-raportin tarkastelu | | toimintasuunnitelma  (5) |

Prioriteetti

Aiheet

2019

2020

2021

2022

Alkupuolisko

Jälkipuolisko

Alkupuolisko

Jälkipuolisko

Alkupuolisko

Jälkipuolisko

Alkupuolisko

Jälkipuolisko

F. Kulttuuri kestävän kehityksen edistäjänä

Kestävän kehityksen kulttuuriulottuvuus

OMC-työryhmä

OMC-raportin tarkastelu

toimintasuunnitelma  (5)

---

(1)  EUVL C 460, 21.12.2018, s. 12.

1

(2)  Hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019.

2

(3)  COM(2018) 267 final.

3

(4)  EUVL C 410, 6.12.2019, s. 1.

4

(5)  Toimintasuunnitelman valmistumispäivämäärä riippuu resursseista, joita komission tasolla on käytettävissä kulttuurialan työsuunnitelman 2019–2022 täytäntöönpanoon; tämän ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa sen sisällyttämiseen Agenda 2030:n täytäntöönpanoa koskevaan EU:n strategiaan.”

5

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/23

---

Neuvoston päätelmät medialukutaidosta jatkuvasti muuttuvassa maailmassa

(2020/C 193/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,

OTTAEN HUOMIOON

| 1. | liitteessä esitetyn poliittisen taustan; |
| --- | --- |

1.

liitteessä esitetyn poliittisen taustan;

TUNNUSTAA SEURAAVAA:

| 2. | teknologian kehitys ja digitalisaatio ovat tuoneet suuria muutoksia elämäämme. Uudet media- ja viestintäalustat ovat muuttaneet sosiaalisia suhteita ja kommunikaatiota, vaikuttaneet kulttuuri- ja luoviin aloihin sekä muuttaneet mediaympäristöä ja tapaa, jolla tuotamme, jaamme ja kulutamme sisältöä. Euroopan kansalaiset ovat saaneet merkittäviä uusia mahdollisuuksia viestintään sekä keinoja löytää, luoda ja jakaa erityyppisiä sisältöjä; |
| --- | --- |

2.

teknologian kehitys ja digitalisaatio ovat tuoneet suuria muutoksia elämäämme. Uudet media- ja viestintäalustat ovat muuttaneet sosiaalisia suhteita ja kommunikaatiota, vaikuttaneet kulttuuri- ja luoviin aloihin sekä muuttaneet mediaympäristöä ja tapaa, jolla tuotamme, jaamme ja kulutamme sisältöä. Euroopan kansalaiset ovat saaneet merkittäviä uusia mahdollisuuksia viestintään sekä keinoja löytää, luoda ja jakaa erityyppisiä sisältöjä;

| 3. | digitaalisia ja teknologisia muutoksia tapahtuu jatkuvasti ja ennustamatta, minkä vuoksi kansalaisilta ja yhteiskunnalta edellytetään jatkuvaa mukautumista. Maailmaa parantavilla innovoinneilla, myös digitalisaatiolla sekä media- ja viestintäalustojen kehittymisellä, on vaikutuksia, jotka on otettava huomioon; |
| --- | --- |

3.

digitaalisia ja teknologisia muutoksia tapahtuu jatkuvasti ja ennustamatta, minkä vuoksi kansalaisilta ja yhteiskunnalta edellytetään jatkuvaa mukautumista. Maailmaa parantavilla innovoinneilla, myös digitalisaatiolla sekä media- ja viestintäalustojen kehittymisellä, on vaikutuksia, jotka on otettava huomioon;

| 4. | uudella mediaekosysteemillä on lukuisia etuja ja myönteisiä vaikutuksia, mutta se on myös tuonut mukanaan yhä enemmän disinformaatiota, manipulaatiota ja vihapuhetta; |
| --- | --- |

4.

uudella mediaekosysteemillä on lukuisia etuja ja myönteisiä vaikutuksia, mutta se on myös tuonut mukanaan yhä enemmän disinformaatiota, manipulaatiota ja vihapuhetta;

| 5. | uusi mediaekosysteemi on synnyttänyt tiedon tulvan, jossa kansalaisilla saattaa olla ongelmia ymmärtää uutisia ja löytää paikkansapitävää tietoa ja luotettavia uutislähteitä sekä laadukasta sisältöä ylipäätään; |
| --- | --- |

5.

uusi mediaekosysteemi on synnyttänyt tiedon tulvan, jossa kansalaisilla saattaa olla ongelmia ymmärtää uutisia ja löytää paikkansapitävää tietoa ja luotettavia uutislähteitä sekä laadukasta sisältöä ylipäätään;

| 6. | kansalaiset altistuvat suurelle disinformaation määrälle erityisesti merkittävän globaalin kriisin, kuten covid-19-pandemian aikana, jolloin medialukutaidon kehittämiseen tähtäävän systemaattisen toimintamallin merkitys, verkkoalustojen, asiantuntijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten yhteistyön merkitys sekä riippumattoman faktantarkistusmenettelyn merkitys kasvavat, jotta disinformaatiokampanjoiden leviämistä verkossa voidaan rajoittaa kunnioittaen samalla sananvapautta; |
| --- | --- |

6.

kansalaiset altistuvat suurelle disinformaation määrälle erityisesti merkittävän globaalin kriisin, kuten covid-19-pandemian aikana, jolloin medialukutaidon kehittämiseen tähtäävän systemaattisen toimintamallin merkitys, verkkoalustojen, asiantuntijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten yhteistyön merkitys sekä riippumattoman faktantarkistusmenettelyn merkitys kasvavat, jotta disinformaatiokampanjoiden leviämistä verkossa voidaan rajoittaa kunnioittaen samalla sananvapautta;

| 7. | tämän päivän maailma edellyttää monien uusien henkilökohtaisten ja sosiaalisten tietojen ja taitojen hankkimista, jotta kaikenikäiset kansalaiset voisivat saada, valita, ymmärtää sekä käyttää asiantuntevasti ja vastuullisesti tietoa ja sekä ammattilaisten että käyttäjien tuottamia erilaisia tietoja ja mediaa kaikenlaisilla kanavilla sekä jakelu- tai viestintäalustoilla; |
| --- | --- |

7.

tämän päivän maailma edellyttää monien uusien henkilökohtaisten ja sosiaalisten tietojen ja taitojen hankkimista, jotta kaikenikäiset kansalaiset voisivat saada, valita, ymmärtää sekä käyttää asiantuntevasti ja vastuullisesti tietoa ja sekä ammattilaisten että käyttäjien tuottamia erilaisia tietoja ja mediaa kaikenlaisilla kanavilla sekä jakelu- tai viestintäalustoilla;

| 8. | kaikista näistä taidoista muodostuu medialukutaito, joka ymmärretään yhteiskäsitteeksi, joka sisältää kaikki tekniset, kognitiiviset, sosiaaliset, yhteiskunnalliset, eettiset ja luovat valmiudet, jotka antavat kansalaiselle mahdollisuuden hankkia ja käyttää tietoja ja mediaa tehokkaasti sekä luoda ja jakaa turvallisesti ja vastuullisesti mediasisältöä eri alustojen kautta. Medialukutaitoa ei pitäisi rajoittaa työkaluista ja teknologiasta oppimiseen, vaan sen tavoitteena olisi myös oltava antaa kansalaisille kriittisen ajattelun taito, jota tarvitaan harkinnan käyttämiseen, monimutkaisten tosiasioiden analysoimiseen ja mielipiteiden ja tosiasioiden välisen eron tunnistamiseen. Kaikki nämä valmiudet antavat kansalaiselle mahdollisuuden osallistua yhteiskunnan taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen toimintaan sekä ottaa aktiivisen roolin demokratiaprosessissa (1); |
| --- | --- |

8.

kaikista näistä taidoista muodostuu medialukutaito, joka ymmärretään yhteiskäsitteeksi, joka sisältää kaikki tekniset, kognitiiviset, sosiaaliset, yhteiskunnalliset, eettiset ja luovat valmiudet, jotka antavat kansalaiselle mahdollisuuden hankkia ja käyttää tietoja ja mediaa tehokkaasti sekä luoda ja jakaa turvallisesti ja vastuullisesti mediasisältöä eri alustojen kautta. Medialukutaitoa ei pitäisi rajoittaa työkaluista ja teknologiasta oppimiseen, vaan sen tavoitteena olisi myös oltava antaa kansalaisille kriittisen ajattelun taito, jota tarvitaan harkinnan käyttämiseen, monimutkaisten tosiasioiden analysoimiseen ja mielipiteiden ja tosiasioiden välisen eron tunnistamiseen. Kaikki nämä valmiudet antavat kansalaiselle mahdollisuuden osallistua yhteiskunnan taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen toimintaan sekä ottaa aktiivisen roolin demokratiaprosessissa (1);

TOTEAA SEURAAVAA

| 9. | covid-19-pandemia on muiden tämän päivän haasteiden tavoin korostanut luotettavien tiedonlähteiden ja verkkoalustojen avoimuuden tarvetta; kansalaisten varustaminen disinformaation hallinnan edellyttämillä taidoilla on tullut elintärkeäksi; |
| --- | --- |

9.

covid-19-pandemia on muiden tämän päivän haasteiden tavoin korostanut luotettavien tiedonlähteiden ja verkkoalustojen avoimuuden tarvetta; kansalaisten varustaminen disinformaation hallinnan edellyttämillä taidoilla on tullut elintärkeäksi;

| 10. | koska internetissä saatavilla olevan tiedon määrä on valtava, algoritmit ovat välttämättömiä tiedon järjestelemiseksi ja sisällön kohdentamiseksi, jotta käyttäjille voitaisiin tarjota merkityksellinen ja henkilökohtainen käyttökokemus; |
| --- | --- |

10.

koska internetissä saatavilla olevan tiedon määrä on valtava, algoritmit ovat välttämättömiä tiedon järjestelemiseksi ja sisällön kohdentamiseksi, jotta käyttäjille voitaisiin tarjota merkityksellinen ja henkilökohtainen käyttökokemus;

| 11. | samalla avoimuuden puute ja algoritmien käyttö ilman asianmukaisia riskin- ja vaikutustenarviointeja voi kärjistää disinformaatio-ongelmaa ja edistää sensaationtavoittelua, äärisisältöä ja klikkikalasteluun perustuvaa journalismia; |
| --- | --- |

11.

samalla avoimuuden puute ja algoritmien käyttö ilman asianmukaisia riskin- ja vaikutustenarviointeja voi kärjistää disinformaatio-ongelmaa ja edistää sensaationtavoittelua, äärisisältöä ja klikkikalasteluun perustuvaa journalismia;

| 12. | algoritmien vaikutus levityskanaviin ja vastaanottajien valintaan voi vaikuttaa merkittävällä tavalla yleiseen mielipiteeseen, muokata sosiaalis-poliittista diskurssia ja mahdollisesti johtaa yhteiskunnan polarisoitumiseen; |
| --- | --- |

12.

algoritmien vaikutus levityskanaviin ja vastaanottajien valintaan voi vaikuttaa merkittävällä tavalla yleiseen mielipiteeseen, muokata sosiaalis-poliittista diskurssia ja mahdollisesti johtaa yhteiskunnan polarisoitumiseen;

| 13. | vihapuheesta, väkivaltaan tai vihaan yllyttämisestä, kyberkiusaamisesta ja muusta laittomasta ja/tai haitallisesta sisällöstä koostuvan verkkosisällön määrän kasvu on haaste yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

13.

vihapuheesta, väkivaltaan tai vihaan yllyttämisestä, kyberkiusaamisesta ja muusta laittomasta ja/tai haitallisesta sisällöstä koostuvan verkkosisällön määrän kasvu on haaste yhteiskunnalle;

| 14. | datavetoisessa globaalissa digitaalisessa mediataloudessa joidenkin globaalien toimijoiden hallitseva markkina-asema ja verkkoalustojen käyttämät algoritmimallit saattavat uhata median moniarvoisuutta ja sisällön monipuolisuutta; |
| --- | --- |

14.

datavetoisessa globaalissa digitaalisessa mediataloudessa joidenkin globaalien toimijoiden hallitseva markkina-asema ja verkkoalustojen käyttämät algoritmimallit saattavat uhata median moniarvoisuutta ja sisällön monipuolisuutta;

| 15. | mediaekosysteemin nopealla kasvulla ja käynnissä olevilla muutoksilla on vaikutuksia median nauttimaan luottamukseen, mikä saattaa asettaa paineita ammattimaiselle medialle ja journalismin normeille. |
| --- | --- |

15.

mediaekosysteemin nopealla kasvulla ja käynnissä olevilla muutoksilla on vaikutuksia median nauttimaan luottamukseen, mikä saattaa asettaa paineita ammattimaiselle medialle ja journalismin normeille.

PANEE MERKILLE SEURAAVAA

| 16. | medialukutaito ja kykymme ymmärtää kriittisesti mediaa ja toimia sen kanssa vastuuntuntoisesti eivät ole koskaan olleet yhtä tärkeitä kuin tämän päivän maailmassa, jota koettelee covid-19-pandemia – ei ainoastaan kansanterveyden suojelun vuoksi vaan myös siksi, että demokraattisten yhteiskuntien häiriönsietokyky ja demokraattinen osallistuminen voitaisiin varmistaa; |
| --- | --- |

16.

medialukutaito ja kykymme ymmärtää kriittisesti mediaa ja toimia sen kanssa vastuuntuntoisesti eivät ole koskaan olleet yhtä tärkeitä kuin tämän päivän maailmassa, jota koettelee covid-19-pandemia – ei ainoastaan kansanterveyden suojelun vuoksi vaan myös siksi, että demokraattisten yhteiskuntien häiriönsietokyky ja demokraattinen osallistuminen voitaisiin varmistaa;

| 17. | on tarpeen tehostaa toimia kaikenikäisten kansalaisten voimaannuttamiseksi medialukutaidon ja kriittisen ajattelun avulla ottaen samalla huomioon EU:n jäsenvaltioiden kulttuurinen monimuotoisuus ja huomattavat erot kansalaisten medialukutaidossa ja digitaalisissa taidoissa; |
| --- | --- |

17.

on tarpeen tehostaa toimia kaikenikäisten kansalaisten voimaannuttamiseksi medialukutaidon ja kriittisen ajattelun avulla ottaen samalla huomioon EU:n jäsenvaltioiden kulttuurinen monimuotoisuus ja huomattavat erot kansalaisten medialukutaidossa ja digitaalisissa taidoissa;

| 18. | uusien media- ja viestintäteknologioiden jatkuva kehitys lisää uusien medialukutaitoa koskevien toimintamallien, erityisesti epävirallisen ja arkioppimisen, kysyntää; |
| --- | --- |

18.

uusien media- ja viestintäteknologioiden jatkuva kehitys lisää uusien medialukutaitoa koskevien toimintamallien, erityisesti epävirallisen ja arkioppimisen, kysyntää;

| 19. | on tarpeen kehittää uusia medialukutaitoon liittyviä elinikäisen oppimisen malleja ja antaa kaikenikäisille ihmisille käytännön mahdollisuuksia oppia tarvittavat taidot, jotka auttavat ymmärtämään erittäin monimutkaista mediaviestintämaisemaa ja toimimaan siinä, hyödyntäen erilaisille kohderyhmille muun muassa ikäryhmän tai sisällön suhteen mukautettuja ohjelmia; |
| --- | --- |

19.

on tarpeen kehittää uusia medialukutaitoon liittyviä elinikäisen oppimisen malleja ja antaa kaikenikäisille ihmisille käytännön mahdollisuuksia oppia tarvittavat taidot, jotka auttavat ymmärtämään erittäin monimutkaista mediaviestintämaisemaa ja toimimaan siinä, hyödyntäen erilaisille kohderyhmille muun muassa ikäryhmän tai sisällön suhteen mukautettuja ohjelmia;

| 20. | medialukutaidon edistämiseen on saatava mukaan myös sidosryhmät, jotka tavoittavat kaikenikäisiä kansalaisia, kuten kulttuurilaitokset (esim. kirjastot, museot, ja elokuvateatterit), joilla on pääsy asiaankuuluvaan infrastruktuuriin ja jotka nauttivat vankkaa luottamusta yhteiskunnassa, ja niitä olisi sen vuoksi kannustettava voimakkaammin medialukutaidon vahvistamiseen palvelujensa ja toimintojensa kautta; |
| --- | --- |

20.

medialukutaidon edistämiseen on saatava mukaan myös sidosryhmät, jotka tavoittavat kaikenikäisiä kansalaisia, kuten kulttuurilaitokset (esim. kirjastot, museot, ja elokuvateatterit), joilla on pääsy asiaankuuluvaan infrastruktuuriin ja jotka nauttivat vankkaa luottamusta yhteiskunnassa, ja niitä olisi sen vuoksi kannustettava voimakkaammin medialukutaidon vahvistamiseen palvelujensa ja toimintojensa kautta;

| 21. | tiedotusvälineillä, erityisesti julkisen palvelun tiedotusvälineillä, ja toimittajien ammattijärjestöillä on vaikutusvaltaa yhteiskunnassa, ja ne voisivat ottaa näkyvämmän roolin toimissa, joilla edistetään medialukutaitoa, tiedotetaan siitä ja lisätään tietoutta sen tärkeydestä; |
| --- | --- |

21.

tiedotusvälineillä, erityisesti julkisen palvelun tiedotusvälineillä, ja toimittajien ammattijärjestöillä on vaikutusvaltaa yhteiskunnassa, ja ne voisivat ottaa näkyvämmän roolin toimissa, joilla edistetään medialukutaitoa, tiedotetaan siitä ja lisätään tietoutta sen tärkeydestä;

| 22. | asiaankuuluvilla kansallisilla virastoilla ja elimillä, erityisesti kansallisilla media-alan sääntelyviranomaisilla, voi audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERGA) kautta toteuttamiensa yhteisten toimien puitteissa ja riippuen kansallisesta oikeuskehyksestä, jossa ne toimivat, olla merkittävä rooli, mikäli niillä on toimivalta ja asema, joiden nojalla ne voivat aktiivisesti edistää, organisoida ja koordinoida medialukutaitoa koskevia aloitteita ja saattaa yhteen sidosryhmiä sekä vaikuttaa merkittävällä tavalla disinformaation torjuntaan; |
| --- | --- |

22.

asiaankuuluvilla kansallisilla virastoilla ja elimillä, erityisesti kansallisilla media-alan sääntelyviranomaisilla, voi audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän (ERGA) kautta toteuttamiensa yhteisten toimien puitteissa ja riippuen kansallisesta oikeuskehyksestä, jossa ne toimivat, olla merkittävä rooli, mikäli niillä on toimivalta ja asema, joiden nojalla ne voivat aktiivisesti edistää, organisoida ja koordinoida medialukutaitoa koskevia aloitteita ja saattaa yhteen sidosryhmiä sekä vaikuttaa merkittävällä tavalla disinformaation torjuntaan;

| 23. | ammattimaisen journalismin, riippumattoman median, tutkivan journalismin ja median moniarvoisuuden vahvistaminen, toimet joilla helpotetaan kansalaisten mahdollisuuksia käyttää laadukkaita, uskottavia ja monipuolisia tietolähteitä, sekä julkisen luottamuksen rakentaminen edistävät demokratian suojelua; |
| --- | --- |

23.

ammattimaisen journalismin, riippumattoman median, tutkivan journalismin ja median moniarvoisuuden vahvistaminen, toimet joilla helpotetaan kansalaisten mahdollisuuksia käyttää laadukkaita, uskottavia ja monipuolisia tietolähteitä, sekä julkisen luottamuksen rakentaminen edistävät demokratian suojelua;

| 24. | laajemman yleisön houkuttelemiseksi ja monipuolisen laadukkaan sisällön saatavuuden varmistamiseksi sekä median moniarvoisuuden edistämiseksi on tärkeää kannustaa Euroopan media-alaa laajentamaan uuden teknologian käyttöä sisällön ja jakelukanavien kehittämisessä sekä tietojen keräämisessä ja analysoinnissa; |
| --- | --- |

24.

laajemman yleisön houkuttelemiseksi ja monipuolisen laadukkaan sisällön saatavuuden varmistamiseksi sekä median moniarvoisuuden edistämiseksi on tärkeää kannustaa Euroopan media-alaa laajentamaan uuden teknologian käyttöä sisällön ja jakelukanavien kehittämisessä sekä tietojen keräämisessä ja analysoinnissa;

| 25. | on edelleenkin tärkeää korostaa, että verkkoalustat tarvitsevat tiukempia vastuullisuus- ja avoimuusnormeja, jotta voitaisiin toteuttaa lisätoimia käyttäjien suojaamiseksi laittomalta ja haitalliselta sisällöltä sekä disinformaatiolta kunnioittaen samalla sananvapautta; |
| --- | --- |

25.

on edelleenkin tärkeää korostaa, että verkkoalustat tarvitsevat tiukempia vastuullisuus- ja avoimuusnormeja, jotta voitaisiin toteuttaa lisätoimia käyttäjien suojaamiseksi laittomalta ja haitalliselta sisällöltä sekä disinformaatiolta kunnioittaen samalla sananvapautta;

| 26. | verkkoalustoja koskeva yhteistyö viranomaisten kanssa on tärkeää, ja se kattaa erityyppisiä tietoja esimerkiksi algoritmeistä ja tiedostoista, jotka voivat helpottaa alustojen tehokasta valvontaa disinformaatioon liittyvien ongelmien torjumiseksi; |
| --- | --- |

26.

verkkoalustoja koskeva yhteistyö viranomaisten kanssa on tärkeää, ja se kattaa erityyppisiä tietoja esimerkiksi algoritmeistä ja tiedostoista, jotka voivat helpottaa alustojen tehokasta valvontaa disinformaatioon liittyvien ongelmien torjumiseksi;

| 27. | monialainen lähestymistapa kansalaisten medialukutaidon lisäämiseen vahvistaa media- sekä kulttuuri- ja luovien alojen digitaalisen ja teknologisen edistyksen ohella sekä käyttäjiä että sisällöntuottajia ja lisää media-alan luovuutta ja kilpailukykyä; |
| --- | --- |

27.

monialainen lähestymistapa kansalaisten medialukutaidon lisäämiseen vahvistaa media- sekä kulttuuri- ja luovien alojen digitaalisen ja teknologisen edistyksen ohella sekä käyttäjiä että sisällöntuottajia ja lisää media-alan luovuutta ja kilpailukykyä;

| 28. | medialukutaidon vahvistaminen ja disinformaation torjunta edellyttävät kaikilta jäsenvaltioilta systemaattista, strategista ja kattavaa toimintamallia sekä eri sidosryhmiltä alojen välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

28.

medialukutaidon vahvistaminen ja disinformaation torjunta edellyttävät kaikilta jäsenvaltioilta systemaattista, strategista ja kattavaa toimintamallia sekä eri sidosryhmiltä alojen välistä yhteistyötä.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TÄYSIN TOISSIJAISUUSPERIAATETTA NOUDATTAEN

| 29. | toteuttamaan järjestelmällisesti toimia, joilla lisätään tietoutta medialukutaidon tärkeydestä ja tuetaan medialukutaitoa koskevien politiikkojen johdonmukaista kehittämistä ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

29.

toteuttamaan järjestelmällisesti toimia, joilla lisätään tietoutta medialukutaidon tärkeydestä ja tuetaan medialukutaitoa koskevien politiikkojen johdonmukaista kehittämistä ja täytäntöönpanoa;

| 30. | tukemaan (kansallisten, alueellisten, paikallisten, aihekohtaisten) medialukutaitoverkostojen perustamista ja kehittämistä, jotta asiaankuuluvat sidosryhmät voidaan saattaa yhteen ja niille voidaan antaa mahdollisuus kehittää yhteistyössä kestäviä ja pitkällä aikavälillä toteuttamiskelpoisia medialukutaitohankkeita ja -aloitteita; |
| --- | --- |

30.

tukemaan (kansallisten, alueellisten, paikallisten, aihekohtaisten) medialukutaitoverkostojen perustamista ja kehittämistä, jotta asiaankuuluvat sidosryhmät voidaan saattaa yhteen ja niille voidaan antaa mahdollisuus kehittää yhteistyössä kestäviä ja pitkällä aikavälillä toteuttamiskelpoisia medialukutaitohankkeita ja -aloitteita;

| 31. | kehittämään medialukutaitoa varten elinikäisen oppimisen toimintamallin kaikille ikäryhmille ja tukemaan tässä yhteydessä pilotti- ja tutkimushankkeita uusien, eri kohderyhmien erityistarpeisiin mukautettujen menetelmien, toimien ja sisältöjen luomiseksi ja kehittämiseksi; |
| --- | --- |

31.

kehittämään medialukutaitoa varten elinikäisen oppimisen toimintamallin kaikille ikäryhmille ja tukemaan tässä yhteydessä pilotti- ja tutkimushankkeita uusien, eri kohderyhmien erityistarpeisiin mukautettujen menetelmien, toimien ja sisältöjen luomiseksi ja kehittämiseksi;

| 32. | tukemaan medialukutaidon opetus- ja koulutusaineistojen kehittämistä ja jakamista sekä systemaattisen toimintamallin kehittämistä eri alojen ammattilaisten (esim. kirjastonhoitajien, museotyöntekijöiden, nuorisotyöntekijöiden, opettajien, medialukutaitoa käsittelevien ammattilaisten ja toimittajien) pätevyyksien kehittämiseksi, jotta he voivat vahvistaa tärkeää rooliaan kansalaisten medialukutaidon kehittämisessä; |
| --- | --- |

32.

tukemaan medialukutaidon opetus- ja koulutusaineistojen kehittämistä ja jakamista sekä systemaattisen toimintamallin kehittämistä eri alojen ammattilaisten (esim. kirjastonhoitajien, museotyöntekijöiden, nuorisotyöntekijöiden, opettajien, medialukutaitoa käsittelevien ammattilaisten ja toimittajien) pätevyyksien kehittämiseksi, jotta he voivat vahvistaa tärkeää rooliaan kansalaisten medialukutaidon kehittämisessä;

| 33. | kannustamaan kulttuurilaitoksia, kansalaisjärjestöjä ja journalistijärjestöjä ottamaan käyttöön medialukutaitoon liittyviä elinikäisen oppimisen ohjelmia ja kannustamaan kaikenlaisia mediaorganisaatioita, erityisesti julkisia tiedotusvälineitä, kehittämään ja edistämään medialukutaitoaloitteita ja osallistumaan muiden sidosryhmien aloitteisiin ja hankkeisiin; |
| --- | --- |

33.

kannustamaan kulttuurilaitoksia, kansalaisjärjestöjä ja journalistijärjestöjä ottamaan käyttöön medialukutaitoon liittyviä elinikäisen oppimisen ohjelmia ja kannustamaan kaikenlaisia mediaorganisaatioita, erityisesti julkisia tiedotusvälineitä, kehittämään ja edistämään medialukutaitoaloitteita ja osallistumaan muiden sidosryhmien aloitteisiin ja hankkeisiin;

| 34. | tutkimaan edelleen mahdollisuuksia edistää ammattimaista journalismia globaalin digitaalisen mediaympäristön kestävänä osatekijänä; |
| --- | --- |

34.

tutkimaan edelleen mahdollisuuksia edistää ammattimaista journalismia globaalin digitaalisen mediaympäristön kestävänä osatekijänä;

| 35. | parantamaan käytössä olevia ja tarvittaessa suunnittelemaan uusia koulutusmalleja digiosaamisen kehittämiseksi Euroopan kulttuuri- ja luovilla aloilla, jotta innovatiivisen teknologian tehokasta käyttöä voitaisiin edistää ja pysyä mukana teknologian kehityksessä. |
| --- | --- |

35.

parantamaan käytössä olevia ja tarvittaessa suunnittelemaan uusia koulutusmalleja digiosaamisen kehittämiseksi Euroopan kulttuuri- ja luovilla aloilla, jotta innovatiivisen teknologian tehokasta käyttöä voitaisiin edistää ja pysyä mukana teknologian kehityksessä.

KEHOTTAA KOMISSIOTA

| 36. | yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tehostamaan ja kehittämään edelleen eurooppalaisen medialukutaitoviikon konseptia ja edistämään osallistumista tapahtumaan; |
| --- | --- |

36.

yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tehostamaan ja kehittämään edelleen eurooppalaisen medialukutaitoviikon konseptia ja edistämään osallistumista tapahtumaan;

| 37. | kehittämään tulevan eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin puitteissa mekanismeja helpottaakseen medialukutaitoa koskevaa yhteistyötä ja vapaaehtoista ajatusten ja käytäntöjen vaihtoa monien eri sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

37.

kehittämään tulevan eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin puitteissa mekanismeja helpottaakseen medialukutaitoa koskevaa yhteistyötä ja vapaaehtoista ajatusten ja käytäntöjen vaihtoa monien eri sidosryhmien välillä;

| 38. | ehdottamaan mahdollisia jatkotoimia systemaattisten ja toimivien pitkän aikavälin ratkaisujen löytämiseksi disinformaation torjunnassa sekä nykyisen että tulevan, jo toteutettuja toimenpiteitä koskevan kattavan tutkimuksen ja analyysin tulosten pohjalta, ottaen myös asianmukaisesti huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän tällä alalla tekemä työ sekä kansallisten sääntelyviranomaisten yhteistyö; |
| --- | --- |

38.

ehdottamaan mahdollisia jatkotoimia systemaattisten ja toimivien pitkän aikavälin ratkaisujen löytämiseksi disinformaation torjunnassa sekä nykyisen että tulevan, jo toteutettuja toimenpiteitä koskevan kattavan tutkimuksen ja analyysin tulosten pohjalta, ottaen myös asianmukaisesti huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän tällä alalla tekemä työ sekä kansallisten sääntelyviranomaisten yhteistyö;

| 39. | pohtimaan äskettäin julkaistun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 pohjalta ja uuden digitaalisia palveluja koskevan säädöksen, eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman ja media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelman valmistelua silmällä pitäen tehokkaampien menetelmien tarvetta disinformaation aiheuttamien ongelmien käsittelyssä, heikentämättä perusoikeuksien suojaa silloin, kun alustojen avoimuus ja vastuullisuus ovat keskeinen periaate; |
| --- | --- |

39.

pohtimaan äskettäin julkaistun ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 pohjalta ja uuden digitaalisia palveluja koskevan säädöksen, eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman ja media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelman valmistelua silmällä pitäen tehokkaampien menetelmien tarvetta disinformaation aiheuttamien ongelmien käsittelyssä, heikentämättä perusoikeuksien suojaa silloin, kun alustojen avoimuus ja vastuullisuus ovat keskeinen periaate;

| 40. | varmistamaan, että eri jäsenvaltioiden paikalliset erityispiirteet ja valmiudet sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kattavan yhteistyön tarve kaikissa jäsenvaltioissa otetaan huomioon, jotta mahdolliset toimenpiteet ovat sovellettavissa ja toimivia ja jotta niitä voidaan tarkistaa tehokkaasti ja riippumattomasti; |
| --- | --- |

40.

varmistamaan, että eri jäsenvaltioiden paikalliset erityispiirteet ja valmiudet sekä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kattavan yhteistyön tarve kaikissa jäsenvaltioissa otetaan huomioon, jotta mahdolliset toimenpiteet ovat sovellettavissa ja toimivia ja jotta niitä voidaan tarkistaa tehokkaasti ja riippumattomasti;

| 41. | kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa systemaattiset kriteerit ja arviointiprosessit EU-rahoitteisia medialukutaitohankkeita ja -aloitteita varten ja kehittämään yhdenmukaisen ja vertailukelpoisen menetelmän medialukutaidon kehittymistä koskevaa jäsenvaltioiden raportointia varten niiden, audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä säädettyjen tulevien ohjeiden mukaisesti, jotka komissio antaa kuultuaan yhteyskomiteaa. |
| --- | --- |

41.

kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa systemaattiset kriteerit ja arviointiprosessit EU-rahoitteisia medialukutaitohankkeita ja -aloitteita varten ja kehittämään yhdenmukaisen ja vertailukelpoisen menetelmän medialukutaidon kehittymistä koskevaa jäsenvaltioiden raportointia varten niiden, audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä säädettyjen tulevien ohjeiden mukaisesti, jotka komissio antaa kuultuaan yhteyskomiteaa.

KEHOTTAA KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TÄYSIN TOISSIJAISUUSPERIAATETTA NOUDATTAEN

| 42. | jatkamaan ja toteuttamaan systemaattisen, kattavan ja monialaisen toimintamallin mukaisesti lisätoimia medialukutaidon kehittämiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi medialukutaidon tärkeydestä; tätä varten toteutettavia kansallisia toimia, muun muassa rahoitusaloitteita, olisi tuettava EU:n tasolla; |
| --- | --- |

42.

jatkamaan ja toteuttamaan systemaattisen, kattavan ja monialaisen toimintamallin mukaisesti lisätoimia medialukutaidon kehittämiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi medialukutaidon tärkeydestä; tätä varten toteutettavia kansallisia toimia, muun muassa rahoitusaloitteita, olisi tuettava EU:n tasolla;

| 43. | edistämään EU:n rahastojen ja EU:n ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien parempaa hyödyntämistä mediakasvatuksen ja erilaisten medialukutaitohankkeiden ja -aloitteiden tukemisessa (esim. tiedotusvälineiden tukeminen Luova Eurooppa -ohjelman kautta ja erityisesti tiedotusvälineille suunnattu uusi tukitoimi), sekä kehittämään uusia rahoituslähteitä ja luomaan synergiaa asiaankuuluvien EU-ohjelmien kesken; |
| --- | --- |

43.

edistämään EU:n rahastojen ja EU:n ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien parempaa hyödyntämistä mediakasvatuksen ja erilaisten medialukutaitohankkeiden ja -aloitteiden tukemisessa (esim. tiedotusvälineiden tukeminen Luova Eurooppa -ohjelman kautta ja erityisesti tiedotusvälineille suunnattu uusi tukitoimi), sekä kehittämään uusia rahoituslähteitä ja luomaan synergiaa asiaankuuluvien EU-ohjelmien kesken;

| 44. | varmistamaan, että alaikäisiin kohdistettavat medialukutaitotoimenpiteet, jotka perustuvat strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, pysyvät digiympäristön jatkuvan kehityksen tasalla; |
| --- | --- |

44.

varmistamaan, että alaikäisiin kohdistettavat medialukutaitotoimenpiteet, jotka perustuvat strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, pysyvät digiympäristön jatkuvan kehityksen tasalla;

| 45. | rahoittamaan ja edistämään systemaattista ja säännöllistä tutkimusta, joka koskee medialukutaitoa sekä media- ja digialustojen vaikutusta (esim. systemaattista tutkimusta, joka koskee medialukutaidon kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä ja aloitteita, tai tutkimusta, joka koskee uuden median ja viestintäalustojen vaikutusta kansalaisten hyvinvointiin; tutkimusta, joka koskee algoritmien ja tekoälyn toimintaa ja vaikutusta yleiseen mielipiteeseen, ihmisten elämään ja median käyttöön sekä Euroopan media- ja audiovisuaalialaan); |
| --- | --- |

45.

rahoittamaan ja edistämään systemaattista ja säännöllistä tutkimusta, joka koskee medialukutaitoa sekä media- ja digialustojen vaikutusta (esim. systemaattista tutkimusta, joka koskee medialukutaidon kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä ja aloitteita, tai tutkimusta, joka koskee uuden median ja viestintäalustojen vaikutusta kansalaisten hyvinvointiin; tutkimusta, joka koskee algoritmien ja tekoälyn toimintaa ja vaikutusta yleiseen mielipiteeseen, ihmisten elämään ja median käyttöön sekä Euroopan media- ja audiovisuaalialaan);

| 46. | tukemaan audiovisuaalialaa laadukkaan eurooppalaisen sisällön ja jakelukanavien kehittämisessä ottaen huomioon covic-19-pandemian taloudelliset vaikutukset audiovisuaalialaan yleensä; |
| --- | --- |

46.

tukemaan audiovisuaalialaa laadukkaan eurooppalaisen sisällön ja jakelukanavien kehittämisessä ottaen huomioon covic-19-pandemian taloudelliset vaikutukset audiovisuaalialaan yleensä;

| 47. | kannustamaan alustoja ja tiedotusvälineitä tekemään yhteistyötä sellaisten välineiden ja prosessien kehittämisessä, jotka edistävät laadukkaiden uutislähteiden sekä laadukkaan eurooppalaisen audiovisuaalisen sisällön näkyvyyttä ja löydettävyyttä. |
| --- | --- |

47.

kannustamaan alustoja ja tiedotusvälineitä tekemään yhteistyötä sellaisten välineiden ja prosessien kehittämisessä, jotka edistävät laadukkaiden uutislähteiden sekä laadukkaan eurooppalaisen audiovisuaalisen sisällön näkyvyyttä ja löydettävyyttä.

---

(1)  Medialukutaitoa käsittelevän asiantuntijaryhmän laatimien määritelmien ja tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin pohjalta.

---

LIITE

Aiheeseen liittyvät toimintapoliittiset asiakirjat

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvoston päätelmät 18. lokakuuta 2018 (EUCO 13/18)

Eurooppa-neuvoston päätelmät 13. ja 14. joulukuuta 2018 (EUCO 17/18)

Eurooppa-neuvoston päätelmät 21. ja 22. maaliskuuta 2019 (EUCO 1/19)

Eurooppa-neuvoston päätelmät 20. kesäkuuta 2019 (EUCO 9/19)

Uusi strateginen ohjelma 2019–2024 (hyväksytty Eurooppa-neuvostossa 20. kesäkuuta 2019)

Neuvosto

Neuvoston päätelmät medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä – Eurooppalainen toimintamalli (EUVL C 140, 6.6.2008, s. 8).

Neuvoston päätelmät medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä (EUVL C 301, 11.12.2009, s. 12).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät tiedotusvälineiden vapaudesta ja moniarvoisuudesta digitaalisessa ympäristössä (EUVL C 32, 4.2.2014, s. 6).

Neuvoston päätelmät Euroopan audiovisuaalipolitiikasta digitaaliajalla (EUVL C 433, 3.12.2014, s. 2).

Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä (EUVL C 172, 27.5.2015, s. 13).

Neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla (EUVL C 212, 14.6.2016, s. 5).

Neuvoston päätelmät kulttuurin saatavuuden edistämisestä digitaalisin keinoin painopisteenä yleisösuhteen kehittäminen (EUVL C 425, 12.12.2017, s. 4).

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

Neuvoston päätelmät eurooppalaisen sisällön vahvistamisesta digitaalitaloudessa (EUVL C 457, 19.12.2018, s. 2).

Neuvoston ja jäsenvaltioiden päätelmät vapaiden ja oikeudenmukaisten EU-vaalien turvaamisesta (6573/1/19 REV 1, hyväksytty yleisten asioiden neuvostossa helmikuussa 2019)

Neuvoston päätelmät demokratiasta (12836/19, hyväksytty ulkoasiainneuvostossa lokakuussa 2019)

Neuvoston päätelmät täydentävistä pyrkimyksistä parantaa selviytymiskykyä ja torjua hybridiuhkia (14972/19, hyväksytty yleisten asioiden neuvostossa joulukuussa 2019)

Komissio

Tiedonannot

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, COM(2012) 196 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, COM(2012) 196 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle, COM(2015) 196 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle, COM(2015) 196 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden verkkoalustat. Euroopan mahdollisuudet ja haasteet, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Digitaalisten sisämarkkinoiden verkkoalustat. Euroopan mahdollisuudet ja haasteet, COM(2016) 288 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Laitonta verkkosisältöä vastaan. Lisää vastuuta verkkoalustoille, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Laitonta verkkosisältöä vastaan. Lisää vastuuta verkkoalustoille, COM(2017) 555 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa, COM (2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa, COM (2018) 236 final

| — | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoäly Euroopassa, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tekoäly Euroopassa, COM(2018) 237 final

| — | Komission kertomus Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” täytäntöönpanosta, COM(2018) 794 final |
| --- | --- |

—

Komission kertomus Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedonannon ”Eurooppalainen lähestymistapa disinformaation torjuntaan verkossa” täytäntöönpanosta, COM(2018) 794 final

Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiset tiedonannot

| — | Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma, JOIN(2018) 36 final |
| --- | --- |

—

Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma, JOIN(2018) 36 final

| — | Yhteinen lausuma Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kertomus disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, JOIN(2019) 12 final |
| --- | --- |

—

Yhteinen lausuma Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kertomus disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, JOIN(2019) 12 final

| — | Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2020–2024, JOIN (2020) 5 final |
| --- | --- |

—

Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2020–2024, JOIN (2020) 5 final

Muut tutkimukset ja raportit

Mapping of media literacy practices and actions in EU-28 (Euroopan audiovisuaalinen seurantakeskus, 2016)

Towards European Media Sovereignty. An Industrial Media Strategy to Leverage Data, Algorithms and Artificial Intelligence (Guillaume Klossa, 2019)

Report of the activities carried out to assist the European Commission in the intermediate monitoring of the Code of Practice on Disinformation (Mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä, 2019)

Implementation of the revised AVMS Directive (Mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmä, 2019)

Falling behind: How social media companies are failing to combat inauthentic behaviour online (Naton strategisen viestinnän osaamiskeskus, 2019)

Study on media literacy and online empowerment issues raised by algorithm-driven media services (SMART 2017/0081) (RAND Europe ja Open Evidence, 2019)

ERGA Report on disinformation: Assessment of the implementation of the Code of Practice (2020)

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/29

---

Ilmoitus tietyille henkilöille ja yhteisöille, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, joista säädetään Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston päätöksessä 2014/145/YUTP ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 269/2014

(2020/C 193/07)

Seuraava ilmoitus annetaan tiedoksi henkilöille Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nro 4), Aleksandr Viktorovich VITKO (nro 19), Vladislav Yurievich SURKOV (nro 29), Dmitry Nikolayevich KOZAK (nro 34), Sergei Ivanovich NEVEROV (nro 40), Sergey Gennadevich TSYPLAKOV (nro 47), Rashid Gumarovich NURGALIEV (nro 76), Vladimir ANTYUFEYEV (nro 87), Andrey Yurevich PINCHUK (nro 100), Viktor Petrovich VODOLATSKY (nro 109), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nro 131), Ekaterina Vladimirovna GOGIASHVILI (nro 141), Zaur Raufovich ISMAILOV (nro 146), Konstantin Mikhailovich BAKHAREV (nro 153), Dmitry Anatolievich BELIK (nro 154), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nro 158) ja Evgeniy Petrovich GRABCHAK (nro 159) sekä yhteisöille ”Krimin tasavallan” yritys ”Azovin likööritehdas” (nro 17) ja Liittovaltion rahoittama tiede- ja tutkimuslaitos ”Venäjän kansallinen viininviljelyn ja viininvalmistuksen tieteellinen tutkimuslaitos ’Magaratš’, Venäjän tiedeakatemia” (nro 19), jotka mainitaan Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (1) liitteessä ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 (2) liitteessä I.

Neuvosto harkitsee pitävänsä edellä mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistetut rajoittavat toimenpiteet voimassa uusin perusteluin. Näille henkilöille ja yhteisöille ilmoitetaan täten, että he/ne voivat esittää neuvostolle ennen 16 päivää kesäkuuta 2020 seuraavaan osoitteeseen pyynnön saada tietoonsa nämä uudet perustelut:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sähköposti: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUVL L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

Euroopan komissio

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/30

---

Euron kurssi (1)

8. kesäkuuta 2020

(2020/C 193/08)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1285 |
| JPY | Japanin jeniä | 123,41 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4555 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89173 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,3978 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0861 |
| ISK | Islannin kruunua | 149,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,4603 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,585 |
| HUF | Unkarin forinttia | 344,16 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4333 |
| RON | Romanian leuta | 4,8359 |
| TRY | Turkin liiraa | 7,6574 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6156 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5126 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,7460 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7291 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5700 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 353,20 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 18,9799 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,9836 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5650 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 815,42 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8159 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,301 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 77,0563 |
| THB | Thaimaan bahtia | 35,474 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5702 |
| MXN | Meksikon pesoa | 24,3220 |
| INR | Intian rupiaa | 85,2410 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1285

JPY

Japanin jeniä

123,41

DKK

Tanskan kruunua

7,4555

GBP

Englannin puntaa

0,89173

SEK

Ruotsin kruunua

10,3978

CHF

Sveitsin frangia

1,0861

ISK

Islannin kruunua

149,50

NOK

Norjan kruunua

10,4603

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,585

HUF

Unkarin forinttia

344,16

PLN

Puolan zlotya

4,4333

RON

Romanian leuta

4,8359

TRY

Turkin liiraa

7,6574

AUD

Australian dollaria

1,6156

CAD

Kanadan dollaria

1,5126

HKD

Hongkongin dollaria

8,7460

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7291

SGD

Singaporen dollaria

1,5700

KRW

Etelä-Korean wonia

1 353,20

ZAR

Etelä-Afrikan randia

18,9799

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,9836

HRK

Kroatian kunaa

7,5650

IDR

Indonesian rupiaa

15 815,42

MYR

Malesian ringgitiä

4,8159

PHP

Filippiinien pesoa

56,301

RUB

Venäjän ruplaa

77,0563

THB

Thaimaan bahtia

35,474

BRL

Brasilian realia

5,5702

MXN

Meksikon pesoa

24,3220

INR

Intian rupiaa

85,2410

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/31

---

Erityiskertomus 13/2020

”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”

(2020/C 193/09)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus 13/2020 ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/32

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 193/10)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Colony Capital, Inc. (”Colony Capital”, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Colony Capital, Inc. (”Colony Capital”, Yhdysvallat)

| — | Public Sector Pension Investment Board (”PSP”, Kanada) |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (”PSP”, Kanada)

| — | Next Generation Data Ltd (”NGD”, Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

—

Next Generation Data Ltd (”NGD”, Yhdistynyt kuningaskunta).

Colony Capital ja PSP hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä NGD.

2.

| — | Colony Capital: sellaisen maailmanlaajuisen arvopaperisalkun hoito, joka koostuu muun muassa investoinneista digitaaliseen infrastruktuuriin, mukaan lukien makrosolutukiasemien tornit, datakeskukset, piensoluverkot ja kuituverkot, |
| --- | --- |

—

Colony Capital: sellaisen maailmanlaajuisen arvopaperisalkun hoito, joka koostuu muun muassa investoinneista digitaaliseen infrastruktuuriin, mukaan lukien makrosolutukiasemien tornit, datakeskukset, piensoluverkot ja kuituverkot,

| — | PSP: Kanadan julkishallinnon (Canadian Federal Public Service), puolustusvoimien (Canadian Forces), poliisilaitoksen (Royal Canadian Mounted Police) ja reservijoukkojen (Reserve Force) eläkejärjestelmien hallinnointi, |
| --- | --- |

—

PSP: Kanadan julkishallinnon (Canadian Federal Public Service), puolustusvoimien (Canadian Forces), poliisilaitoksen (Royal Canadian Mounted Police) ja reservijoukkojen (Reserve Force) eläkejärjestelmien hallinnointi,

| — | NGD: toiminta datakeskusratkaisujen suunnittelussa, rakentamisessa, käytössä ja jatkuvassa hallinnoinnissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

—

NGD: toiminta datakeskusratkaisujen suunnittelussa, rakentamisessa, käytössä ja jatkuvassa hallinnoinnissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9843 – Colony Capital / PSP / NGD

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi:+32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/34

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 193/11)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EU-nro: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

SAN (X)
  SMM ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- |
| Osoite: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France |
| P. +33 254375213 |
| Faksi: +33 254370421 |
| Sähköpostiosoite: syndicataocpouligny@sfr.fr |

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Osoite: Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, France

P. +33 254375213

Faksi: +33 254370421

Sähköpostiosoite: syndicataocpouligny@sfr.fr

Hakijaryhmä muodostuu tuottajista ja jalostajista, joten sillä on oikeutettu etu hakemuksen esittämiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☒ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☒

Maantieteellinen alue

| ☒ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☒

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☒ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☒

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu: kansalliset vaatimukset, valvonta, hakijaryhmän ja jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot |
| --- | --- |

☒

Muu: kansalliset vaatimukset, valvonta, hakijaryhmän ja jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

5.1   Tuotteen kuvaus

Korvataan seuraava virke:

”Pouligny-Saint-Pierre on yksinomaan vuohenmaidosta valmistettu, perustaltaan neliömäisen pyramidin muotoinen juusto, jonka muotti on alaosastaan 6,5 cm ja yläosasta 2,5 cm.”

seuraavasti:

””Pouligny-Saint-Pierre” on yksinomaan vuohen raakamaidosta valmistettu täysrasvainen juusto, jonka muoto on kulmistaan säännöllinen ja perustaltaan neliömäinen, kapea ja korkea pyramidi.”

Velvoite käyttää raakaa täysrasvaista maitoa vahvistaa yhteyttä maantieteelliseen alueeseen, kun endogeeninen maitohappobakteerikasvusto säilyy. Pyramidin ominaisuuksia täydennetään, jotta tuotteen kuvaus vastaisi paremmin todellisuutta. Muotin mittoja koskevat tiedot siirretään 5.3.4 kohtaan.

Täydennetään seuraavaa virkettä:

”Juusto valmistetaan pääasiallisesti maitohappokäymisen avulla.”

seuraavasti:

”Juusto valmistetaan maitohappokäymisen avulla siten, että koagulaatio on hidas ja hera erottuu luonnollisesti.”

Poistetaan sana ”pääasiallisesti” epätarkoituksenmukaisena, sillä juusto valmistetaan aina maitohappokäymisen avulla. Viittaus hitaaseen koagulaatioon siirretään kohdasta ”Tuotantomenetelmä”, sillä se ei kuulu tuotteen kuvaukseen. Viittaus heran luonnolliseen erottumiseen vastaa nykyisiä käytäntöjä, joilla säilytetään juustouman rakenne.

Muutetaan seuraavaa virkettä:

”Se on pehmeä ja kevyesti suolattu pintahomejuusto, jota ei lämpökäsitellä.”

seuraavasti:

”Se on pehmeä ja kevyesti suolattu pintahomejuusto. Sen kuori on juovainen ja väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen mutta voi olla myös sinertävä.”

Tuotteen ulkonäön kuvausta on kehitetty luonnehdinnan parantamiseksi. Tuotteen erityispiirteet esitellään uudella sanamuodolla entistä selkeämmin.

Lisätään seuraavat virkkeet:

”Juustosta voidaan leikata kiinteitä paloja. Palat ovat ulkonäöltään puhdaspiirteisiä, yhtenäisiä ja sileitä ja väriltään valkoisia toisinaan norsunluunvalkoisin vivahduksin. Maku on tasapainoinen, ei liian suolainen eikä liian hapan.

Maussa on aromaattisia sävyjä, joita hallitsee maitohappokäymiseen viittaava maitomaisuus ja joissa voi toisinaan erottaa vuohimaisia vivahteita tai herkkusienen ja hasselpähkinän vivahteita.

Juuston rakenne on kermainen ja suussasulava.”

Juustomassan ulkonäön ja tuotteen maun kuvausta on kehitetty luonnehdinnan parantamiseksi. Tuotteen erityispiirteet esitellään uudella sanamuodolla entistä selkeämmin.

Korvataan seuraava virke:

”Sen rasvapitoisuus on vähintään 45 prosenttia kuiva-aineesta, ja kuiva-aineen kokonaismäärän on oltava kussakin juustossa vähintään 90 grammaa.”

seuraavasti:

”Juustoa pidetään kaupan kahdessa muodossa:

| — | ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa juustoa kohden, |
| --- | --- |

—

”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa juustoa kohden,

| — | Petit ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa juustoa kohden. |
| --- | --- |

—

Petit ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa juustoa kohden.

Juuston rasvapitoisuus on vähintään 45 prosenttia kuiva-aineesta.

Pouligny-Saint-Pierre-juustoja pidetään kaupan ja myydään kuluttajalle kappaleittain.”

Asetuksiin (EY) N:o 1107/96 ja 1019/2009 liittyvän kansallisen tekstin mukaisesti on olemassa pienikokoinen juusto, petit ”Pouligny-Saint-Pierre”.

Pouligny-Saint-Pierre-juustoja voi siis olla kahta kokoa, ja niiden kokonaispaino vähimmäiskypsytysajan jälkeen lisätään eritelmään.

Juuston paino on ilmoitettu kuiva-aineena, ja juuston kuiva-aineen vähimmäismäärä on määritetty. Tämä estää pitämästä kaupan liian pienikokoisia (viallisen muotin takia) tai liian kosteuspitoisia juustoja (kuivatuksen puuttumisen ja/tai liian kostean juustouman käytön takia).

Lisätään, että juustot myydään kappaleittain eli kokonaisina, sillä hakijaryhmä ei halua sallia juuston myyntiä leikattuna. Leikkaamisella on näet kielteinen vaikutus aistinvaraisten ominaisuuksien säilymiseen, mikä tulee erityisen selvästi esiin pienikokoisissa juustoissa. Juustomassa voi muun muassa eltaantua tai kuivahtaa.

Korvataan yhtenäisessä asiakirjassa seuraavat virkkeet:

”Vuohenmaidosta valmistettu pehmeä, täysirasvainen, kevyesti suolattu pintahomejuusto, joka on perustaltaan neliömäisen pyramidin muotoinen.

Sen rasvapitoisuus on vähintään 45 prosenttia kuiva-aineesta, ja kuiva-aineen kokonaismäärän on oltava kussakin juustossa vähintään 90 grammaa.”

seuraavasti:

””Pouligny-Saint-Pierre” on yksinomaan vuohen raakamaidosta valmistettu täysrasvainen juusto, jonka muoto on kulmistaan säännöllinen ja perustaltaan neliömäinen, kapea ja korkea pyramidi.

Juusto valmistetaan maitohappokäymisen avulla siten, että koagulaatio on hidas ja hera erottuu luonnollisesti.

Se on pehmeä ja kevyesti suolattu pintahomejuusto. Sen kuori on juovainen ja väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen mutta voi olla myös sinertävä.

Juustosta voidaan leikata kiinteitä paloja. Palat ovat ulkonäöltään puhdaspiirteisiä, yhtenäisiä ja sileitä ja väriltään valkoisia toisinaan norsunluunvalkoisin vivahduksin. Maku on tasapainoinen, ei liian suolainen eikä hapan.

Maussa on aromaattisia sävyjä, joita hallitsee maitohappokäymiseen viittaava maitomaisuus ja joissa voi toisinaan erottaa vuohimaisia vivahteita tai herkkusienen ja hasselpähkinän vivahteita.

Juuston rakenne on kermainen ja suussasulava.

Juustoa pidetään kaupan kahdessa muodossa:

| — | ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa juustoa kohden, |
| --- | --- |

—

”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa juustoa kohden,

| — | Petit ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa juustoa kohden. |
| --- | --- |

—

Petit ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa juustoa kohden.

Juuston rasvapitoisuus on vähintään 45 prosenttia kuiva-aineesta.

Pouligny-Saint-Pierre-juustoja pidetään kaupan ja myydään kuluttajalle kappaleittain.”

5.2   Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Korvataan tuote-eritelmän seuraava kappale:

”Tuotantoalue kattaa jotkin Indren departementin kunnat (Blancin arrondissementti); vrt. 29. joulukuuta 1986 annetun asetuksen 1 §.

Bélâbren kantoni: Mauvièresin ja Saint-Hilaire-sur-Bénaizen kunnat

Blancin kantoni: kaikki kunnat

Mézières-en-Brennen kantoni: Azay-le-Ferronin kunta

Tournon-Saint-Martinin kantoni: kaikki kunnat.”

seuraavasti:

”Maidon tuotannon sekä juuston valmistuksen ja kypsytyksen on tapahduttava maantieteellisellä alueella, joka muodostuu Indren departementin (36) seuraavista kunnista:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles ja Tournon-Saint-Martin.”

Korvataan yhtenäisessä asiakirjassa seuraava kohta:

”22 kuntaa Indren departementissa:

Blancin ja Tournon-Saint-Martinin kantoneissa kaikki kunnat

Bélâbren kantonissa Mauvières ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize

Mézières-en-Brennen kantonissa Azay-le-Ferron”

seuraavasti:

”Maidon tuotannon sekä juuston valmistuksen ja kypsytyksen on tapahduttava maantieteellisellä alueella, joka muodostuu Indren departementin (36) seuraavien kuntien alueesta:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles ja Tournon-Saint-Martin.”

Aiemmassa tuote-eritelmässä maantieteellistä aluetta kuvattiin kantonien luettelon avulla, mutta nyt sitä kuvataan kuntien luettelolla, jolloin kuvaus on täsmällisempi. Maantieteellinen alue ei muutu. Sama koskee yhtenäistä asiakirjaa.

5.3   Alkuperätodisteet

Alkuperätodisteet

Korvataan seuraavat kappaleet:

”Jokainen maidontuottaja, jalostuslaitos ja kypsytyslaitos tekee soveltuvuusilmoituksen, jonka INAO rekisteröi. Sen perusteella INAO pystyy tunnistamaan kaikki toimijat. Jokaisen toimijan on pidettävä INAO:n saatavilla rekisterit sekä kaikki maidon ja juustojen alkuperän, laadun ja tuotantoedellytysten tarkastamisen kannalta tarvittava aineisto.

Alkuperänimityksellä suojatun tuotteen ominaispiirteiden tarkastamisen yhteydessä tuotteiden laatu ja luonteenomaisuus varmistetaan analyyttisellä ja aistinvaraisella tutkimuksella.”

seuraavasti:

”4.1   Toimijoiden tiedot

Jokaisen toimijan, joka osallistuu alkuperänimityksen ”Pouligny-Saint-Pierre” tuotantoon ja vaikuttaa sen tuotanto-olosuhteisiin, on täytettävä viimeistään kaksi kuukautta ennen asianomaisen toiminnan aloittamista hakijaryhmälle osoitettava tunnistautumisilmoitus, joka on Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) -laitoksen johtajan hyväksymän mallin mukainen.

4.2   Ilmoitusvelvollisuudet

Alkuperänimityksellä markkinoitavien tuotteiden hyväksymisen ja seurannan kannalta välttämättömät ilmoitusvelvollisuudet:

Joka vuosi ennen 15. helmikuuta ja käyttämällä INAO:n johtajan validoimaa mallia:

| — | jokaisen tilatuottajan, jokaisen jalostajan ja jokaisen kypsyttäjän on toimitettava hakijaryhmälle vuotuinen ilmoitus, jossa esitetään edellisen vuoden Pouligny-Saint-Pierre-tuotanto kuukausittain eriteltynä, |
| --- | --- |

—

jokaisen tilatuottajan, jokaisen jalostajan ja jokaisen kypsyttäjän on toimitettava hakijaryhmälle vuotuinen ilmoitus, jossa esitetään edellisen vuoden Pouligny-Saint-Pierre-tuotanto kuukausittain eriteltynä,

| — | jos tilalla käytetään muiden tilojen kuin vuohitilan säilörehua, tuottajien on annettava hakijaryhmälle vuotuinen ilmoitus tilalla olevasta säilörehusta, |
| --- | --- |

—

jos tilalla käytetään muiden tilojen kuin vuohitilan säilörehua, tuottajien on annettava hakijaryhmälle vuotuinen ilmoitus tilalla olevasta säilörehusta,

| — | jokaisen jalostajan ja kypsyttäjän on toimitettava hakijaryhmälle luettelo kaikista heille toimittavista vuohenmaidon tuottajista ja tilatuottajista sekä ilmoitettava jokaisen nimi ja osoite ja toimitetut määrät. |
| --- | --- |

—

jokaisen jalostajan ja kypsyttäjän on toimitettava hakijaryhmälle luettelo kaikista heille toimittavista vuohenmaidon tuottajista ja tilatuottajista sekä ilmoitettava jokaisen nimi ja osoite ja toimitetut määrät.

4.3   Tietojen kirjaaminen

4.3.1   Jäljitettävyys

Kutakin toimijaa koskeviin asiakirjoihin kirjataan seuraavat tiedot:

| | Maidontuottaja:






  — | Pouligny-Saint-Pierre-juuston tuotantoon viikoittain tarkoitetut maitomäärät. |
| --- | --- | --- |

Maidontuottaja:

—

Pouligny-Saint-Pierre-juuston tuotantoon viikoittain tarkoitetut maitomäärät.

| | Jalostaja:






  — | kullakin kierroksella kerätyn maidon määrät, |
| --- | --- | --- |

Jalostaja:

—

kullakin kierroksella kerätyn maidon määrät,

| — | Pouligny-Saint-Pierre-juustoksi jalostetun maidon määrät tuotantopäivää kohden, |
| --- | --- |

—

Pouligny-Saint-Pierre-juustoksi jalostetun maidon määrät tuotantopäivää kohden,

| — | alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” tuotettavien juustojen lukumäärä tuotantopäivää kohden, |
| --- | --- |

—

alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” tuotettavien juustojen lukumäärä tuotantopäivää kohden,

| — | alkuperänimitykseen oikeuden menettäneiden juustojen lukumäärä, |
| --- | --- |

—

alkuperänimitykseen oikeuden menettäneiden juustojen lukumäärä,

| — | alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytyjen juustojen lukumäärä. |
| --- | --- |

—

alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytyjen juustojen lukumäärä.

| | Kypsyttäjä:






  — | alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytäviksi tarkoitettujen, kypsytettäviksi ostettujen juustojen määrä ja alkuperä, |
| --- | --- | --- |

Kypsyttäjä:

—

alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytäviksi tarkoitettujen, kypsytettäviksi ostettujen juustojen määrä ja alkuperä,

| — | kypsytettyjen ja pakattujen Pouligny-Saint-Pierre-juustojen lukumäärä, |
| --- | --- |

—

kypsytettyjen ja pakattujen Pouligny-Saint-Pierre-juustojen lukumäärä,

| — | alkuperänimitykseen oikeuden menettäneiden juustojen lukumäärä, |
| --- | --- |

—

alkuperänimitykseen oikeuden menettäneiden juustojen lukumäärä,

| — | alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytyjen juustojen lukumäärä. |
| --- | --- |

—

alkuperänimityksellä ”Pouligny-Saint-Pierre” myytyjen juustojen lukumäärä.

Näihin tietoihin on liitettävä eränumerot, joiden avulla alkuperänimityksen ”Pouligny-Saint-Pierre” tuotantoon tarkoitetut maidot ja juustot on mahdollista tunnistaa ja niitä voidaan seurata.

4.3.2   Tuotanto-olosuhteiden valvonta

Maidontuottajien on erityisesti pidettävä valvontaelinten saatavilla asiakirjat, joiden avulla on mahdollista tarkastaa seuraavat seikat:

| — | maatilan ja sen viljelylohkojen maantieteellinen sijainti, |
| --- | --- |

—

maatilan ja sen viljelylohkojen maantieteellinen sijainti,

| — | vuohikarjan rehuruokintaan tarkoitettujen luonnonniittyjen tai viljelyniittyjen pinta-ala sekä vuohikarjan rehuksi tarkoitettujen vilja-, valkuais- ja öljykasvien viljelypinta-ala, |
| --- | --- |

—

vuohikarjan rehuruokintaan tarkoitettujen luonnonniittyjen tai viljelyniittyjen pinta-ala sekä vuohikarjan rehuksi tarkoitettujen vilja-, valkuais- ja öljykasvien viljelypinta-ala,

| — | maatilan kaiken karjan ruokintaan tarkoitettujen luonnonniittyjen tai viljelyniittyjen pinta-ala sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien viljelypinta-ala, |
| --- | --- |

—

maatilan kaiken karjan ruokintaan tarkoitettujen luonnonniittyjen tai viljelyniittyjen pinta-ala sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien viljelypinta-ala,

| — | tilan vuohikarjan vuotuinen eläintiheys tai tilan kokonaiseläintiheys, jos tilalla on useita karjoja, |
| --- | --- |

—

tilan vuohikarjan vuotuinen eläintiheys tai tilan kokonaiseläintiheys, jos tilalla on useita karjoja,

| — | vuohikarjalle tarkoitetun ostorehun alkuperä, luonne ja määrä, |
| --- | --- |

—

vuohikarjalle tarkoitetun ostorehun alkuperä, luonne ja määrä,

| — | vuohikarjan kasvatustapa, |
| --- | --- |

—

vuohikarjan kasvatustapa,

| — | vuohikarjalle vuosittain annettavien rehujen määrä. |
| --- | --- |

—

vuohikarjalle vuosittain annettavien rehujen määrä.

Jalostajien ja/tai kypsyttäjien on erityisesti pidettävä valvontaelinten saatavilla asiakirjat, joiden avulla on mahdollista tarkastaa seuraavat seikat:

| — | 5 luvussa määritettyjen valmistusperusteiden noudattaminen, |
| --- | --- |

—

5 luvussa määritettyjen valmistusperusteiden noudattaminen,

| — | juustolarekisterin pitäminen. |
| --- | --- |

—

juustolarekisterin pitäminen.

Asiakirjat on pidettävä ajan tasalla vähintään päivittäin.

Tilatuottajien, jotka myyvät suoraan kuluttajille, ja tilatuottajien, jotka toimittavat juustoja kypsyttäjille, on kuvattava jalostusmenetelmänsä ja kirjattava poikkeavuudet.

4.4   Tuotteiden valvonta

Alkuperänimityksellä suojatun tuotteen ominaispiirteiden tarkastamisen yhteydessä tuotteiden laatu ja luonteenomaisuus varmistetaan pistokokein analyyttisellä ja aistinvaraisella tutkimuksella.”

Soveltuvuusilmoitus korvataan tunnistautumisilmoituksella, jotta voidaan tunnistaa tuottajat, jotka haluavat osallistua menettelyyn.

Lisätään toimijoita koskevat ilmoitusvelvoitteet eritelmään. Muutokset liittyvät kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn muutoksiin. Niihin sisältyy erityisesti toimijoiden tunnistautuminen, jotta toimijoille voidaan antaa todistus siitä, että ne pystyvät noudattamaan eritelmän vaatimuksia. Niihin sisältyy myös ilmoitukset alkuperänimityksellä kaupan pidettäväksi tarkoitettujen tuotteiden hyväksymistä, seurantaa ja valvontaa varten.

5.4   Tuotantomenetelmän kuvaus

Tuotantomenetelmän kuvaus

Asetusten (EY) N:o 1107/96 ja 1019/2009 mukaisesti rekisteröidyssä tuote-eritelmässä ei ole maidontuotantoa koskevia sääntöjä, joten ne määritellään tuottajien nykykäytäntöjen mukaisesti.

Lisätään seuraavat kappaleet:

”5.1   Karjanhoito

Vuohikarjalla tarkoitetaan kaikkia ainakin kerran poikineita kuttuja.

Valmistuksessa käytettävä maito saadaan alpine-, saanen- ja poitevinerotuisista vuohista tai näiden rotujen risteytyksistä muodostuvista vuohikarjoista.

Suurin sallittu eläintiheys:

| — | 10 vuohta hehtaaria kohden (tosiasiallinen laidunala ja/tai vuohien ruokintaan tarkoitetun karkearehun sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien tosiasiallinen tuotantoala) vuohenkasvatukseen erikoistuneilla tiloilla, |
| --- | --- |

—

10 vuohta hehtaaria kohden (tosiasiallinen laidunala ja/tai vuohien ruokintaan tarkoitetun karkearehun sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien tosiasiallinen tuotantoala) vuohenkasvatukseen erikoistuneilla tiloilla,

| — | 1,5 eläinyksikköä hehtaaria kohden (tosiasiallinen laidunala ja/tai asianomaisen karjan ruokintaan tarkoitetun karkearehun sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien tosiasiallinen tuotantoala) muilla tiloilla, joilla on useita märehtijäkarjoja. |
| --- | --- |

—

1,5 eläinyksikköä hehtaaria kohden (tosiasiallinen laidunala ja/tai asianomaisen karjan ruokintaan tarkoitetun karkearehun sekä vilja-, valkuais- ja öljykasvien tosiasiallinen tuotantoala) muilla tiloilla, joilla on useita märehtijäkarjoja.

Yhdellä vuohella on oltava käytössään vähintään 1,5 m2:n makuusija, ja pitkittäistä ruokintakaukalometriä kohden sallitaan enintään 3 vuohta.

Siitos normaalin siitoskauden ulkopuolella on sallittua.”

Lisätään eritelmään vuohirotuja ja vuohenhoitoa koskevia määräyksiä (suurin sallittu eläintiheys, vähimmäispinta-ala vuohta kohden, siitosmahdollisuus normaalin siitoskauden ulkopuolella).

Lisätään seuraavat kappaleet:

”5.2   Eläinten ruokinta

Yksinomaan olkiin ja väkirehuun perustuva ruokintajärjestelmä on kielletty.

5.2.1   Karkearehu

Karjan perusrehu on karkearehua. Vuotuinen kokonaisrehuannos on vähintään 660 kg karkearehua kuiva-aineena lypsyvuohta kohden.

Karkearehu laidunnetaan taikka jaetaan eläimille vihantarehuna, kuivaheinänä tai dehydratoituna.

Seuraavat karkearehut ovat sallittuja:

| — | luonnonniityiltä ja viljelyniityiltä saatava nurmi, kuivaheinä, paaliheinä ja säilöntäaineella säilötty heinä, |
| --- | --- |

—

luonnonniityiltä ja viljelyniityiltä saatava nurmi, kuivaheinä, paaliheinä ja säilöntäaineella säilötty heinä,

| — | yksivuotiset rehukasvit, |
| --- | --- |

—

yksivuotiset rehukasvit,

| — | viljojen oljet sekä palko- ja öljykasvien varret, |
| --- | --- |

—

viljojen oljet sekä palko- ja öljykasvien varret,

| — | asianmukaisesti korjattu viherrehu, joka jaetaan elämille nopeasti ja joka niiden on syötävä 24 tunnissa; ruokintakaukaloista on poistettava kaikki yli 24 tuntia kaukalossa ollut syömättä jäänyt rehu, |
| --- | --- |

—

asianmukaisesti korjattu viherrehu, joka jaetaan elämille nopeasti ja joka niiden on syötävä 24 tunnissa; ruokintakaukaloista on poistettava kaikki yli 24 tuntia kaukalossa ollut syömättä jäänyt rehu,

| — | juuret ja mukulat, |
| --- | --- |

—

juuret ja mukulat,

| — | dehydratoitu rehu: sinimailanen, |
| --- | --- |

—

dehydratoitu rehu: sinimailanen,

| — | kokonaiset maissikasvit. |
| --- | --- |

—

kokonaiset maissikasvit.

Eläimille jaetun dehydratoidun sinimailasen määrä saa olla enintään 12 prosenttia vuotuisesta kokonaisrehuannoksesta eli 132 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden.

Olkikuivike ei sisälly rehuannokseen.

Paalinurmen käyttö vuohien ruokintaan on sallittua edellyttäen, että paalinurmen osuus on enintään 1 kg kuiva-ainetta päivässä vuohta kohti, että kuiva-ainepitoisuus on vähintään 60 prosenttia ja että rehu on korjattu rehualan ensimmäisestä niitosta.

Vuohikarjan ruokinnassa ei saa käyttää nurmi- eikä maissisäilörehua. Tiloilla, joilla säilörehua käytetään muiden kuin vuohikarjojen ruokintaan, tuottajien on varastoitava säilörehu erillään vuohien tavanomaisista kulkureiteistä ja erillään vuohikarjan ruokintaan tarkoitetuista rehuista.

5.2.2   Täydennysrehut

Täydennysrehujen osuus saa olla enintään 40 prosenttia lypsyvuohen ruokinnasta eli vuodessa enintään 440 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden.

Täydennysrehuiksi katsotaan vilja-, valkuais- ja öljykasvit, kaupalliset väkirehut ja rehukakut.

Täydennysrehuja ovat

| — | kokonaiset, litistetyt tai rouhitut viljanjyvät, |
| --- | --- |

—

kokonaiset, litistetyt tai rouhitut viljanjyvät,

| — | kokonaiset, litistetyt, rouhitut tai puristetut öljykasvin siemenet, |
| --- | --- |

—

kokonaiset, litistetyt, rouhitut tai puristetut öljykasvin siemenet,

| — | kokonaiset, litistetyt tai rouhitut valkuaiskasvin siemenet, |
| --- | --- |

—

kokonaiset, litistetyt tai rouhitut valkuaiskasvin siemenet,

| — | viljanjalostuksesta saatavat jyvät ja tuotteet, |
| --- | --- |

—

viljanjalostuksesta saatavat jyvät ja tuotteet,

| — | öljykasvien jalostuksesta eteerisillä öljyillä ja kasviuutteilla kyllästämällä saatavat siemenet ja tuotteet: soija-, herne-, härkäpapu-, lupiini-, pellava-, rapsi-, auringonkukka- ja virnakakut ja -öljy, |
| --- | --- |

—

öljykasvien jalostuksesta eteerisillä öljyillä ja kasviuutteilla kyllästämällä saatavat siemenet ja tuotteet: soija-, herne-, härkäpapu-, lupiini-, pellava-, rapsi-, auringonkukka- ja virnakakut ja -öljy,

| — | sokerinvalmistuksesta saatavat tuotteet: dehydratoitu sokerijuurikasjätemassa, nestemäinen ruokosokeri- tai sokerijuurikasmelassi, |
| --- | --- |

—

sokerinvalmistuksesta saatavat tuotteet: dehydratoitu sokerijuurikasjätemassa, nestemäinen ruokosokeri- tai sokerijuurikasmelassi,

| — | hedelmät, |
| --- | --- |

—

hedelmät,

| — | kivennäiset, hivenaineet, vitamiinit, aromiaineet ja ruokahalua lisäävät aineet. |
| --- | --- |

—

kivennäiset, hivenaineet, vitamiinit, aromiaineet ja ruokahalua lisäävät aineet.

Heran käyttö karjan ruokinnassa on nimityksen alueella sallittu käytäntö, mutta sitä ei lasketa mukaan rehuannokseen.”

Karkearehujen ja täydennysrehujen positiiviluettelot on määritetty vuohille jaettavan rehun luonteen rajaamiseksi ja valvonnan helpottamiseksi, mutta tavoitteena on myös kieltää sellaisten rehujen antaminen, joilla on kielteinen vaikutus juuston aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Vuohille jaettavien rehujen monipuolisuus, säilörehun kieltäminen sekä paalinurmen ja dehydratoitujen rehujen käytön rajoittaminen vaikuttavat osaltaan Pouligny-Saint-Pierre-juuston aistinvaraisten ominaisuuksien kehittymiseen.

Lisätään seuraava kappale:

”5.2.3   Rehuannoksen alkuperä

Karjan syömä karkearehu saadaan kokonaisuudessaan maantieteelliseltä alueelta dehydratoitua sinimailasta lukuun ottamatta.

Maantieteellisellä alueella tuotettujen täydennysrehujen osuus on vähintään 15 prosenttia lypsyvuohen vuotuisesta rehuannoksesta eli vähintään 165 kg kuiva-aineena tai 195 kg kokonaispainona.

Maantieteellisellä alueella tuotettujen rehujen (karkearehujen + täydennysrehujen) osuus karjan vuotuisesta kokonaisrehuannoksesta on vähintään 75 prosenttia.”

Tuote-eritelmään lisätään rehun alkuperää koskevia sääntöjä tuotteen ja maantieteellisen alueen yhteyden vahvistamiseksi. Maantieteellisen alueen maatalouden resurssit eivät riitä varmistamaan vuohikarjojen kokonaisruokintaa, joten maantieteellisellä alueella tuotettujen rehujen (karkearehujen + täydennysrehujen) osuuden karjan vuotuisesta kokonaisrehuannoksesta on oltava vähintään 75 prosenttia.

Lisätään seuraava kappale:

”5.2.4   Muut ruokintaa koskevat määräykset

Eläinten ruokinnassa sallitaan ainoastaan geneettisesti muuntelemattomat kasvituotteet, niiden sivutuotteet ja rehut. Muuntogeenisten kasvien istuttaminen on kiellettyä alkuperänimityksen ”Pouligny-Saint-Pierre” valmistukseen tarkoitettua maitoa tuottavien tilojen kaikilla viljelyaloilla. Kielto koskee kaikkia kasvilajeja, joita on mahdollista käyttää tilan eläinten ruokintaan, sekä kaikkia lajeja, jotka voivat saastuttaa rehukasvit.”

Muuntogeenisistä organismeista saatavat rehut kielletään tuotteen perinteisen luonteen säilyttämiseksi.

Lisätään seuraava kappale:

”5.2.5   Rehualan lannoitus

Ainoastaan seuraavat orgaaniset aineet ovat sallittuja: lanta, kompostoitu lanta, lietelanta, maatalousperäinen nautojen, lampaiden, vuohien, hevosten, siipikarjan ja sikojen lantavesi sekä juustolan ja meijerin jätevedet.”

Orgaanisten aineiden lisäys voi muuttaa nurmilaidunten kasvistoa, ja rajoituksen avulla on mahdollista säilyttää monipuolinen luontainen kasvisto ja yhteys maantieteelliseen alueeseen.

Karkearehujen ja täydennysrehujen positiiviluettelot on määritetty vuohille jaettavan rehun luonteen rajaamiseksi ja valvonnan helpottamiseksi, mutta tavoitteena on myös kieltää sellaisten rehujen antaminen, joilla on kielteinen vaikutus juuston aistinvaraisiin ominaisuuksiin.

Lisätään yhtenäiseen asiakirjaan seuraavat virkkeet:

”Alueen ja tuotteen läheisen yhteyden varmistamiseksi vähintään 75 prosenttia lypsyvuohille annettavasta vuotuisesta kokonaisrehuannoksesta kuiva-aineena on tuotettava maantieteellisellä alueella. Maantieteellisen alueen maatalouden resurssit eivät riitä varmistamaan vuohikarjojen kokonaisruokintaa.

Lypsyvuohen vuotuinen kokonaisrehuannos on vähintään 660 kg karkearehua kuiva-aineena. Rehuannos voidaan antaa laiduntamalla tai vihantarehuna, kuivaheinänä, dehydratoituna rehuna (ainoastaan sinimailasta, jonka määrä rajoitetaan 132 kg:aan kuiva-aineena vuodessa) tai paalinurmena, jonka määrä on enintään 1 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden päivässä; paalinurmen kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 60 prosenttia, ja rehun on oltava korjattu rehualan ensimmäisestä niitosta. Sallitut karkearehut luetellaan positiiviluettelossa.

Lypsyvuohen ruokinnassa ei saa käyttää nurmi- eikä maissisäilörehua.

Täydennysrehujen osuus saa olla enintään 40 prosenttia lypsyvuohen ruokinnasta eli vuodessa enintään 440 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden.

Maantieteellisellä alueella tuotettujen täydennysrehujen osuus on vähintään 15 prosenttia lypsyvuohen vuotuisesta rehuannoksesta eli vähintään 165 kg kuiva-aineena.

Sallitut täydennysrehut luetellaan positiiviluettelossa.

Lypsyvuohen ruokinnassa sallitaan ainoastaan geneettisesti muuntelemattomat kasvituotteet, niiden sivutuotteet ja rehut. Muuntogeenisten kasvien istuttaminen on kiellettyä suojatun alkuperänimityksen ”Pouligny-Saint-Pierre” valmistukseen tarkoitettua maitoa tuottavien tilojen kaikilla viljelyaloilla.”

Lisätään seuraava kappale:

”5.3   Juuston jalostus

5.3.1   Maidon keruu

Pouligny-Saint-Pierre-juuston valmistukseen käytettävä maito on vakioimatonta ja homogenisoimatonta vuohen täysrasvaista maitoa.

Vuohenmaitoa ei käsitellä mitenkään, siihen ei lisätä mitään, eikä siitä poisteta mitään, lukuun ottamatta seuraavia toimia:

| — | jäähdyttäminen pluslämpötilassa säilyvyyden parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

jäähdyttäminen pluslämpötilassa säilyvyyden parantamiseksi,

| — | siivilöinti makroskooppisten epäpuhtauksien poistamiseksi. |
| --- | --- |

—

siivilöinti makroskooppisten epäpuhtauksien poistamiseksi.

Käytettävä vuohenmaito saadaan enintään

| — | Pouligny-Saint-Pierre- ja petit Pouligny-Saint-Pierre -tilajuustoihin (fermier): kahdesta peräkkäisestä lypsystä saman tuotantopäivän aikana, |
| --- | --- |

—

Pouligny-Saint-Pierre- ja petit Pouligny-Saint-Pierre -tilajuustoihin (fermier): kahdesta peräkkäisestä lypsystä saman tuotantopäivän aikana,

| — | Pouligny-Saint-Pierre- ja petit Pouligny-Saint-Pierre -meijerijuustoihin (laitier): neljästä peräkkäisestä lypsystä kahden tuotantopäivän aikana. |
| --- | --- |

—

Pouligny-Saint-Pierre- ja petit Pouligny-Saint-Pierre -meijerijuustoihin (laitier): neljästä peräkkäisestä lypsystä kahden tuotantopäivän aikana.

Kolmen viimeisen maidonerityskuukauden aikana riittää yksi lypsykerta.”

Lisätään eritelmään maidon säilytysedellytykset maatilalla maidon laadun säilyttämiseksi ja psykrofiilisten pieneliöiden kehittymisen rajoittamiseksi, sillä viimeksi mainitut haittaavat luontaisen maitohappobakteerikasvuston kehittymistä. Fyysiset käsittelyt on rajattu tiukasti sellaisiin, jotka eivät vaikuta maidon laatuun.

Valmistus raakamaidosta tehdään pakolliseksi erityisesti maidon aistinvaraisten ominaisuuksien ja alkuperäisen mikrobikasvuston säilyttämiseksi, ja sitä kautta vahvistetaan yhteyttä alueeseen.

Lisätään seuraava kappale:

”5.3.2   Maidon käsittely

Maito käytetään raakamaitona. Se voidaan tarvittaessa lämmittää enintään 22 celsiusasteen lämpötilaan ennen juoksetusta.

Maturaation edistämiseksi maitoon lisätään maitohappokäytettä tai edellisestä juoksetuksesta saatua heraa.

Maidon käsittely ja maturaatio juoksetusta varten tehdään enintään 24 tunnin määräajassa viimeisestä lypsystä.”

Lisätään maidon käsittelyn perusteet, jotta vältetään kypsytyksen ja halutun ulkonäön kannalta epätoivottavan kasvuston kehittyminen.

Korvataan seuraava virke:

”Juoksettamisen jälkeen maidon annetaan saostua 20–30 tunnin ajan vuodenajan mukaan (hidas juoksetus puoliksi maitohappobakteerien avulla).”

seuraavasti:

”5.3.3   Juoksetus ja saostus

Koagulaatio kestää vähintään 18 tuntia juoksetuksesta.”

Koagulaation vähimmäiskestoa lyhennetään kahdella tunnilla (20 tunnista 18 tuntiin), jotta juuston valmistusta koskeva kuvaus vastaisi todellisuutta, sillä työn käytännön järjestämiseen liittyvistä syistä valmistuksessa pyritään yleensä 24 tunnin rytmiin. Samasta syystä poistetaan 30 tunnin enimmäiskesto.

Lisätään seuraava virke:

”Maito juoksutetaan juoksuttimella 18–22-celsiusasteisena.”

Lisätään nykyisiä käytäntöjä vastaavat juoksetus- ja saostusvaiheiden perusteet.

Lisätään seuraava virke:

”Esivalutus on kielletty.”

Esivalutus aiheuttaa juustouman rakenteen muuttumisen tavalla, joka ei vastaa tuotteen kuvausta.

Korvataan seuraava virke:

”Kun juustouma halkeilee pieniksi lohkoiksi, se muotitetaan, jotta saadaan hienojakoinen yhtenäinen massa.”

seuraavasti:

”Juustouman karkea leikkaaminen pystysuoraan (100 x 100 mm lohkoiksi) on sallittua.”

Juustouman karkean leikkaaminen helpottaa juustouman kosteustason hallintaa muotitushetkellä.

Muotin kuvaus:

Korvataan seuraava virke:

”Muotin mitat ovat seuraavat: alaosassa sivuiltaan 6,5 cm ja yläosassa 2,5 cm.”

seuraavasti:

”Pouligny-Saint-Pierre- ja petit Pouligny-Saint-Pierre -juuston muottien vähimmäisominaisuudet ovat seuraavat:

pieni pohja on sivuiltaan 30 mm,

ja muotin pohjan ja reunan välisen kulman on oltava 102–107 astetta.”

Muottien mitat eivät ole muuttuneet, vaan ne ovat samat kuin asetuksiin (EY) N:o 1107/96 ja 1019/2009 liittyvässä kansallisessa tekstissä. Ne on ilmaistu toisin, jotta muotin ja siten myös juuston pyramidimaisen muodon kuvaus olisi täsmällisempi. Näitä tavoitearvoja sovelletaan Pouligny-Saint-Pierre-juuston kumpaankin kokoon.

Lisätään seuraava kappale:

”5.3.4   Muotitus, valutus ja suolaus

Muottien täyttämisessä saa käyttää ainoastaan kauhaa tai vastaavaa välinettä, jonka vetoisuus on alle kaksi litraa.”

Muottien täyttämisessä saa käyttää ainoastaan kauhaa tai vastaavaa välinettä, jonka vetoisuus on alle kaksi litraa, jotta muotituksen ja suolauksen perinteinen luonne säilyy eikä juustouman rakenne muutu.

Korvataan seuraavat virkkeet:

”Pyramidin rungon huipulla ei saa olla halkeamia, reikiä eikä epätasaisuuksia. Juustomassaa pidetään muoteissa 24–36 tuntia, minkä jälkeen se poistetaan muoteista ja suolataan.”

seuraavasti:

”Yhden tai monen juuston muotit sekä muottien irtolaidat ovat sallittuja.

Muottien täyttämisen jälkeen juustouma tasataan lisäämällä siihen samana päivänä valmistettua juustoumaa ja juustojen pohja silotetaan käyttämällä apuna lastaa.

Heran annetaan erottua luonnollisesti 24–48 tunnin ajan juuston muotituksesta. Tilan lämpötila pidetään 18–24 celsiusasteessa.”

Muotitustekniikkaa on kuvattu aiempaa tarkemmin, jotta muotituksen perinteinen luonne säilyy.

Lisäksi heran valuttamisen enimmäiskesto nostetaan 36 tunnista 48 tuntiin, jotta juuston valmistusta koskeva kuvaus vastaisi todellisuutta, sillä työn käytännön järjestämiseen liittyvistä syistä valmistuksessa pyritään yleensä 24 tunnin rytmiin.

Lisätään seuraava virke:

”Lukuun ottamatta isokokoisia juustoja, jotka voidaan suolata heti juustouman tasaamisen jälkeen, juustot suolataan kuivana 12 tunnin kuluessa muoteista poistamisesta.”

Lisätään eritelmään toimijoiden käytössä oleva suolaustekniikka.

Lisätään seuraava virke:

”5.3.5   Kuivatus

Suolauksen jälkeen juustojen annetaan kuivua 24–96 tunnin ajan tilassa, jonka lämpötila pidetään 12–16 celsiusasteessa ja jonka suhteellinen kosteuspitoisuus on 75–95 prosenttia.”

Kuivatusvaihetta ei ole kuvattu asetusten (EY) N:o 1107/96 ja 1019/2009 mukaisesti rekisteröidyssä tuote-eritelmässä, joten lisätään, että suolauksen jälkeen juustojen annetaan kuivua. Kuvaus vastaa nykykäytäntöjä, ja vaihe on tärkeä tuotteiden lopullisten aistinvaraisten ominaisuuksien kannalta.

Korvataan seuraava virkkeen osa:

”lämpötilassa, joka mahdollistaa luonnollisen kypsymisen”.

seuraavasti:

”5.3.6   Kypsytys

Kypsytys tehdään juustojen kuivaushuoneesta erillisessä tilassa. Kypsytystilan lämpötila on 9–16 celsiusastetta ja kosteuspitoisuus 75–95 prosenttia.

Jos juustot valmistetaan maatilalla, josta kypsyttäjä noutaa ne, juustoja säilytetään ja ne kuljetetaan ennen suolausta 7–10 celsiusasteen pluslämpötilassa. Juustot kerätään enintään 72 tunnin kuluttua valutuksen päättymisestä.

Kypsytystilasta poistettaessa juustoilla on kuori, joka muodostuu paljain silmin helposti näkyvästä pintahomekasvustosta.”

Lisätään eritelmään nykykäytäntöjä vastaava kuvaus kypsytysolosuhteista kypsytystiloissa.

Korvataan seuraava virke:

”Juustoa kypsytetään tuotantoalueella vähintään kymmenen päivän ajan.”

seuraavasti:

”Pouligny-Saint-Pierre-juustot poistetaan kypsytystilasta aikaisintaan kymmenentenä päivänä juoksetuksesta ja asetetaan myyntiin aikaisintaan 11 päivänä juoksetuksesta.

Petit Pouligny-Saint-Pierre -juustot poistetaan kypsytystilasta aikaisintaan yhdeksäntenä päivänä juoksetuksesta ja asetetaan myyntiin aikaisintaan kymmenentenä päivänä juoksetuksesta.”

Valvonnan helpottamiseksi lisätään, että kypsytyksen kesto lasketaan juoksetuspäivästä.

Koska petit ”Pouligny-Saint-Pierre” on kooltaan pienempi, se kypsyy nopeammin, joten kypsytyksen kestoa lyhennetään yhdellä päivällä.

Lisätään, että juustot saa asettaa myyntiin aikaisintaan yhden päivän kuluttua vähimmäiskypsytysajan päättymisestä, jotta taataan juustojen ulkonäön vastaavan kuvausta.

Täydennetään seuraavaa virkettä:

”Tuoreiden ja kypsytettävien juustojen säilytys suojakaasussa on kielletty.”

seuraavasti:

”Tuoreiden, kypsytettävien ja kypsytettyjen juustojen säilytys suojakaasussa on kielletty.”

Lisätään juustojen aistinvaraisten ominaisuuksien säilyttämiseksi, että suojakaasussa säilytystä koskeva kielto kattaa myös kypsytetyt juustot.

5.5   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskeva kohta on muotoiltu kokonaisuudessaan uudelleen, jotta yhteys Pouligny-Saint-Pierre-juuston ja sen maantieteellisen alueen välillä voitaisiin osoittaa selkeämmin, mutta yhteyden perusta säilyy entisellään. Kuvauksessa korostetaan erityisesti maidon tuotanto-olosuhteita, joiden ansiosta on mahdollista käyttää raakamaitoa, joka soveltuu jalostettavaksi juustoksi. Tähän tarvittava taitotieto on olemassa. Myös kypsytysolosuhteita korostetaan. Kohdassa ”Maantieteellisen alueen erityisyys” tuodaan esiin maantieteellisen alueen luonnonoloihin liittyvät tekijät ja inhimilliset tekijät ja luodaan nämä tekijät yhdistävä historiallinen katsaus, jossa korostetaan erityisosaamista. Kohdassa ”Tuotteen erityisyys” mainitaan tietyt tuotteen kuvaukseen lisätyt elementit. Lopuksi kohdassa ”Syy-yhteys” selitetään luonnonoloihin liittyvien ja inhimillisten tekijöiden ja tuotteen välinen vuorovaikutus. Käytettävän suolan valkoista väriä koskeva huomautus poistetaan, sillä sitä ei ole mainittu tuote-eritelmässä.

Tämä muutos tehdään myös yhtenäiseen asiakirjaan.

5.6   Merkinnät

Merkinnät

Lisätään seuraavat virkkeet:

”Lisäksi etikettiin voidaan liittää alkuperänimityksen yhteyteen ilmaisu ”petit”, jos kyseessä on 2 kohdassa määritelty pieni juusto.

Riippumatta kaikkia juustoja koskevista lakisääteisistä merkinnöistä ja edellä tarkoitetusta ilmaisusta erilaisten luonnehdintojen tai alkuperänimitykseen liittyvien mainintojen käyttö etiketeissä, mainonnassa, kauppalaskuissa ja muissa kaupallisissa asiakirjoissa on kielletty lukuun ottamatta kaupallisia tuotemerkkejä tai erityisiä tavaramerkkejä.

Euroopan unionin SAN-tunnuksen käyttö on pakollista.”

Merkintöjä koskeva kohta saatetaan ajan tasalle, jotta kansallisessa ja EU:n sääntelyssä tapahtuneet muutokset voidaan ottaa huomioon.

Lisätään yhtenäiseen asiakirjaan seuraavat virkkeet:

”Lisäksi etikettiin voidaan liittää alkuperänimityksen yhteyteen ilmaisu ”petit”, jos kyseessä on 2 kohdassa määritelty juusto.

Riippumatta kaikkia juustoja koskevista lakisääteisistä merkinnöistä ja edellä tarkoitetusta ilmaisusta kaikkien muiden luonnehdintojen tai alkuperänimitykseen liittyvien mainintojen käyttö etiketeissä, mainonnassa, kauppalaskuissa ja muissa kaupallisissa asiakirjoissa on kielletty lukuun ottamatta kaupallisia tuotemerkkejä tai erityisiä tavaramerkkejä.

Euroopan unionin SAN-tunnuksen käyttö on pakollista.”

5.7   Muut muutokset

Muut muutokset

Päivitetään jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen osoite.

Kohdassa ”Valvontaelinten viitetiedot” virallisten elinten nimet ja yhteystiedot päivitetään. Kyseisessä kohdassa mainitaan Ranskan toimivaltaisten valvontaviranomaisten yhteystiedot: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) ja Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Lisätään maininta siitä, että varmennuslaitoksen nimi ja yhteystiedot ovat saatavilla INAO:n verkkosivustolla ja Euroopan komission tietokannassa.

Lisätään kansallisia vaatimuksia koskevaan kohtaan taulukko, jossa esitetään tärkeimmät tarkastettavat kohdat ja niiden arviointimenetelmä.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

”POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EU-nro: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

EU-nro: PDO-FR-0128-AM03 – 24.12.2018

SAN (X) SMM ( )

SAN (X) SMM ( )

1.   Suojatun alkuperänimityksen nimi

Suojatun alkuperänimityksen nimi

”Pouligny-Saint-Pierre”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Tuotelaji [liitteen XI mukaisesti]

Luokka 1.3. Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Pouligny-Saint-Pierre” on yksinomaan vuohen raakamaidosta valmistettu täysrasvainen juusto, jonka muoto on kulmistaan säännöllinen ja perustaltaan neliömäinen, kapea ja korkea pyramidi. Juusto valmistetaan maitohappokäymisen avulla siten, että koagulaatio on hidas ja hera erottuu luonnollisesti. Juustomassa on pehmeä ja kevyesti suolattu.

Ulkonäöltään juusto on pintahomejuusto, jonka kuori on juovainen ja väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen mutta voi olla myös hieman sinertävä.

Juustosta voidaan leikata kiinteitä paloja. Palat ovat ulkonäöltään puhdaspiirteisiä, yhtenäisiä ja sileitä ja väriltään valkoisia toisinaan norsunluunvalkoisin vivahduksin. Juuston rakenne on kermainen ja suussasulava.

Maku on tasapainoinen, ei liian suolainen eikä liian hapan. Maussa on aromaattisia sävyjä, joita hallitsee maitohappokäymiseen viittaava maitomaisuus ja joissa voi toisinaan erottaa vuohimaisia vivahteita tai herkkusienen ja hasselpähkinän vivahteita.

Juustoa pidetään kaupan kahdessa muodossa:

| — | ”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa, |
| --- | --- |

—

”Pouligny-Saint-Pierre”, jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 250 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on vähintään 90 grammaa,

| — | petit ”Pouligny-Saint-Pierre” jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa. |
| --- | --- |

—

petit ”Pouligny-Saint-Pierre” jonka paino on vähimmäiskypsytysajan jälkeen vähintään 150 grammaa ja jonka kuiva-aineen kokonaismäärä on 55–85 grammaa.

Juuston rasvapitoisuus on vähintään 45 prosenttia kuiva-aineesta.

Pouligny-Saint-Pierre-juustot poistetaan kypsytystilasta aikaisintaan kymmenentenä päivänä juoksetuksesta ja asetetaan myyntiin aikaisintaan 11 päivänä juoksetuksesta.

Petit Pouligny-Saint-Pierre -juustot poistetaan kypsytystilasta aikaisintaan yhdeksäntenä päivänä juoksetuksesta ja asetetaan myyntiin aikaisintaan kymmenentenä päivänä juoksetuksesta.

Juustoja pidetään kaupan ja myydään kuluttajalle kappaleittain.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Alueen ja tuotteen läheisen yhteyden varmistamiseksi vähintään 75 prosenttia lypsyvuohille annettavasta vuotuisesta kokonaisrehuannoksesta kuiva-aineena on tuotettava maantieteellisellä alueella. Maantieteellisen alueen maatalouden resurssit eivät riitä varmistamaan vuohikarjojen kokonaisruokintaa.

Lypsyvuohen vuotuinen kokonaisrehuannos on vähintään 660 kg karkearehua kuiva-aineena. Rehuannos voidaan antaa laiduntamalla tai vihantarehuna, kuivaheinänä, dehydratoituna rehuna (ainoastaan sinimailasta, jonka määrä rajoitetaan 132 kg:aan kuiva-aineena vuodessa) tai paalinurmena, jonka määrä on enintään 1 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden päivässä; paalinurmen kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 60 prosenttia, ja rehun on oltava korjattu rehualan ensimmäisestä niitosta. Sallitut karkearehut luetellaan positiiviluettelossa.

Lypsyvuohen ruokintaan ei saa käyttää nurmi- eikä maissisäilörehua.

Täydennysrehujen osuus saa olla enintään 40 prosenttia lypsyvuohen ruokinnasta eli vuodessa enintään 440 kg kuiva-aineena lypsyvuohta kohden.

Maantieteellisellä alueella tuotettujen täydennysrehujen osuus on vähintään 15 prosenttia lypsyvuohen vuotuisesta rehuannoksesta eli vähintään 165 kg kuiva-aineena.

Sallitut täydennysrehut luetellaan positiiviluettelossa.

Lypsyvuohen ruokinnassa sallitaan ainoastaan geneettisesti muuntelemattomat kasvituotteet, niiden sivutuotteet ja rehut. Muuntogeenisten kasvien istuttaminen on kiellettyä suojatun alkuperänimityksen ”Pouligny-Saint-Pierre” valmistukseen tarkoitettua maitoa tuottavien tilojen kaikilla viljelyaloilla.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Maito on tuotettava ja juustot on valmistettava ja kypsytettävä 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

–

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Juustojen merkinnöissä on alkuperänimitys ”Pouligny-Saint-Pierre” lihavoiduin kirjaimin, joiden on oltava kooltaan vähintään kaksi kolmasosaa merkintöjen suurimmasta kirjaimesta. Lisäksi etikettiin voidaan liittää alkuperänimityksen yhteyteen ilmaisu ”petit”, jos kyseessä on 2 kohdassa määritelty juusto.

Riippumatta kaikkia juustoja koskevista lakisääteisistä merkinnöistä ja edellä tarkoitetusta ilmaisusta kaikkien muiden luonnehdintojen tai alkuperänimitykseen liittyvien mainintojen käyttö etiketeissä, mainonnassa, kauppalaskuissa ja muissa kaupallisissa asiakirjoissa on kielletty lukuun ottamatta kaupallisia tuotemerkkejä tai erityisiä tavaramerkkejä.

Euroopan unionin SAN-tunnuksen käyttö on pakollista.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maidon tuotannon sekä juuston valmistuksen ja kypsytyksen on tapahduttava maantieteellisellä alueella, joka muodostuu Indren departementin (36) seuraavista kunnista:

Azay-le-Ferron, Le Blanc, Ciron, Concremiers, Douadic, Fontgombault, Ingrandes, Lingé, Lurais, Lureuil, Martizay, Mauvières, Mérigny, Néons-sur-Creuse, Pouligny-Saint-Pierre, Preuilly-la-Ville, Rosnay, Ruffec, Saint-Aigny, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Sauzelles ja Tournon-Saint-Martin.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Pouligny-Saint-Pierre” on pyramidin muotoinen vuohenjuusto, jonka kuori on juovainen, väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen tai sinertävä ja joka valmistetaan maitohappokäymisen avulla siten, että koagulaatio on hidas, lisäämällä maitohappokäytettä tai edellisestä juoksetuksesta saatua heraa. Juustomassan suussasulava ja kermainen rakenne sekä maitohappokäymiseen viittaavat aromaattiset sävyt liittyvät yhtäältä karjan ruokintasääntöihin, joissa painotetaan erityisesti alueelta saatavaa karkearehua, ja toisaalta juustonvalmistajien ja kypsyttäjien erityisosaamiseen.

Maantieteellinen alue, joka sijaitsee Indren departementin länsiosassa Pouligny-Saint-Pierren kylän ympärillä, sisältyy kokonaisuudessaan Brennen alueelliseen luonnonpuistoon. Alue on erittäin erikoislaatuinen. Se muodostuu jurakauden kalkkipitoista savea olevista tasangoista. Pohjoisessa aluetta rajoittavat Brennen kosteat alueet ja lounaassa Creusen laakso. Alueen pienilmasto on kuumempi ja kuivempi kuin sitä ympäröivien alueiden.

Erikoislaatuinen ilmasto ja maaperä ovat suosineet monipuolisen kasviston kehittymistä. Alueelta löytyy kirsikkapuita, nummia, tuoksuvia ja mausteisia kasveja sekä tammia, esparsettia ja sinimailasta.

Brennen hiekkapitoista hiesua olevassa maaperässä menestyvät luonnonniityt, joilla ruoho kasvaa hitaasti, kun taas Creusen laakson hiekkainen maaperä suosii enemmän heinä- tai palkokasvien viljelyä.

Luonnonoloihin liittyvät tekijät yhdessä selittävät, miksi alueen asukkaat tiettyyn aikaan alkoivat kasvattaa vuohia (”köyhän lehmiä”), sillä ne ovat sitkeitä ja vähään tyytyviä eläimiä.

Lypsyvuohitilat olivat alun perin kooltaan hyvin pieniä, ja jokainen viljelijä tuotti silloin joitakin juustoja omaan käyttöön. Kypsyttäjät alkoivat vähitellen kerätä ja kuivattaa juustoja sekä toimittaa niitä Pariisin, Limogesin, Châteauroux’n, Blois’n ja Lyonin markkinoille.

Nyttemmin tuotanto on jäsennellympää: karjatilat ovat kasvaneet, ja kypsyttäjät ovat järjestäneet raakamaidosta valmistettujen, pääasiassa maitohappobakteereilla saostettujen juustojen keruun. ”Pouligny-Saint-Pierre” oli ensimmäinen tarkistetun alkuperänimityksen Ranskassa saanut vuohenjuusto (vuonna 1972).

Nykyäänkin vuohenkasvattajat hyödyntävät vuohiensa ruokinnassa maatalouden tuotantopotentiaalin kannalta melko heikon alueen resursseja parhaalla mahdollisella tavalla. He ovat ottaneet käyttöön ruokintajärjestelmän, jossa yhdistetään alueen luonnon tarjoamat monimuotoiset mahdollisuudet (karkearehun tuotanto, laiduntaminen, tuorerehu, vilja- ja palkokasvien tuotanto) ja jonka avulla voidaan yhdessä nykyisten kasvatuskäytäntöjen kanssa paremmin hallita käytettävän maidon laatua (rasvapitoisuutta, valkuaisainepitoisuutta ja maidon luontaista mikrobikasvustoa).

Juustonvalmistajat käyttävät juuston jalostukseen liittyvää erityisosaamista hyödyntääkseen käytettävän maidon laatua, erityisesti säilyttämällä paikallinen mikrobiologinen kasvusto. Juuston pintahomeita hallitaan kypsyttäjien taitotiedon avulla tarkoin määritellyissä lämpötila- ja kosteusolosuhteissa sekä määräajoissa.

Näiden inhimillisten tekijöiden kokonaisuus on siis säilynyt maantieteellisellä alueella nykypäivään saakka.

”Pouligny-Saint-Pierre” on erityisominaisuuksiltaan vuohen raakamaidosta valmistettu täysrasvainen juusto, jonka muoto on kulmistaan säännöllinen ja perustaltaan neliömäinen, kapea ja korkea pyramidi. Sen kuori on juovainen ja väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen mutta voi olla myös hieman sinertävä. Maku on tasapainoinen, ei liian suolainen eikä liian hapan. Juuston rakenne on kermainen ja suussasulava. Maussa on aromaattisia sävyjä, joita hallitsee maitohappokäymiseen viittaava maitomaisuus ja joissa voi toisinaan erottaa vuohimaisia vivahteita tai herkkusienen ja hasselpähkinän vivahteita.

Yhteys tuotteen erityispiirteiden sekä luonnonoloihin liittyvien tekijöiden ja inhimillisten tekijöiden välillä perustuu ennen kaikkea ilmastoon ja maaperään, joiden ansiosta maatalousmaat Brennen tällä alueella kuivahtavat kesäaikaan. Maita on aina voinut ja voi edelleen parhaiten hyödyntää tuottamalla karkearehua, joka muodostaa edelleen vuohien monipuolisen rehun perustan. Pouligny-Saint-Pierre-juuston erityisominaisuudet puolestaan perustuvat vuohien maitoon. Brennen vuohenkasvattajat ovat osanneet hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla maantieteellisen alueen maaperän eri tyyppejä tuottaakseen laadukasta vuohenmaitoa, josta aluksi valmistettiin juustoja omaan käyttöön.

Juuston valmistaminen alun perin maatilalla aiheutti rajoituksia, jotka selittävät täysrasvaisen raakamaidon käytön ja koagulaation maitohappokäymisen avulla.

Tuottajat ovat lisäksi ottaneet käyttöön erikoisen muotin, jonka pyramidin muoto lienee alkujaan saanut innoituksensa Pouligny-Saint-Pierren kirkon kellotornista. Pyramidin muotoisen teräväkärkisen muotin käyttö antaa juustolle sen omaleimaisen muodon, joka on merkittävä tekijä juuston ulkoisen tunnistettavuuden kannalta, ja lisäksi sillä on olennainen vaikutus juuston rakenteen kehittymiseen. Jämäkkä ja hyvin valunut juustouma antaa juustolle sen luonteenomaisen suussasulavan ja kermaisen rakenteen. Se saadaan aikaan muotittamalla maitohappokäymisen avulla saostettu juustouma tähän perinteiseen muottiin ja yhdistämällä valmistukseen nykyiset tekniikat, jotka ovat peräisin tilatuottajien alun perin kehittämästä perinteisestä taitotiedosta. Nykyisin ne ovat kaikkien käytössä: maitohappokäytteen tai edellisestä juoksetuksesta saadun heran lisääminen, juustouman muotittaminen käyttämällä pienikokoista kauhaa, heran luonnollinen ja hidas valuminen sekä suolaaminen kuivana. Juuston rakenne ja tasapainoinen maku sekä aromaattiset sävyt, joita hallitsee maitohappokäymiseen viittaava maitomaisuus ja joissa voi toisinaan erottaa vuohimaisia vivahteita tai herkkusienen ja hasselpähkinän vivahteita, saadaan esiin, kun kypsyttäjä käsittelee juustoja huolella vähintään kymmenen päivän kypsytyksen aikana (petit ”Pouligny-Saint-Pierre” -juustoilla yhdeksän päivän aikana). Tuolloin juustoon kehittyy juovainen, väriltään marmoroitu norsunluunvalkoinen tai sinertävä kuori.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PoulStPierre-050919.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 9.6.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/49 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/49

---

Ilmoitus direktiivin 2014/25/EU 34 artiklan soveltamista koskevasta pyynnöstä

Täytäntöönpanosäädösten antamiselle asetetun määräajan pidentäminen

(2020/C 193/12)

Komissio vastaanotti 13. joulukuuta 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) 35 artiklan mukaisen pyynnön.

Pyyntö, jonka on esittänyt SJ AB, koskee rautateiden henkilöliikenteen tarjoamiseen liittyviä toimintoja Ruotsissa. Asiaa koskeva ilmoitus julkaistiin 17. helmikuuta 2020 Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 53 sivulla 11. Alkuperäinen määräaika oli 3. heinäkuuta 2020.

Direktiivin 2014/25/EU liitteessä IV olevan 1 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti komissio voi pidentää määräaikaa kyseisen pyynnön esittäjien suostumuksella. Koska SJ AB on pyytänyt saada antaa lisätietoja ja komissio on antanut suostumuksensa, jaksoa, jonka aikana komissio tekee pyyntöä koskevan päätöksen, pidennetään 19 työpäivällä.

Näin ollen lopullinen määräaika päättyy 31. heinäkuuta 2020.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta, (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

---