# Službeni list C 170/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 170 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.18. svibnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 170

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.18. svibnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 170/01 | Komunikacija Komisije Odobrenje sadržaja nacrta Uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora | 1 |
| 2020/C 170/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 170/01

Komunikacija Komisije Odobrenje sadržaja nacrta Uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora

1

2020/C 170/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 170/03 | Tečajna lista eura — 15. svibnja 2020. | 21 |
| | Revizorski sud |
| 2020/C 170/04 | Tematsko izvješće br. 12/2020 Europski savjetodavni centar za ulaganja – osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen | 22 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2020/C 170/05 | Nacionalna izuzeća za pružatelje usluga igara na sreću od nacionalnih odredbi kojima se prenosi Direktiva (EU) 2015/849 (Direktiva o sprečavanju pranja novca) Popis država članica koje su odlučile da će pružatelje određenih usluga igara na sreću izuzeti od nacionalnih odredbi kojima se prenosi Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma | 23 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 170/03

Tečajna lista eura — 15. svibnja 2020.

21

Revizorski sud

2020/C 170/04

Tematsko izvješće br. 12/2020 Europski savjetodavni centar za ulaganja – osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen

22

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2020/C 170/05

Nacionalna izuzeća za pružatelje usluga igara na sreću od nacionalnih odredbi kojima se prenosi Direktiva (EU) 2015/849 (Direktiva o sprečavanju pranja novca) Popis država članica koje su odlučile da će pružatelje određenih usluga igara na sreću izuzeti od nacionalnih odredbi kojima se prenosi Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma

23

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 170/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 25 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 170/07 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 27 |
| 2020/C 170/08 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 38 |
| 2020/C 170/09 | Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina | 51 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 170/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

25

DRUGI

Europska komisija

2020/C 170/07

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

27

2020/C 170/08

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

38

2020/C 170/09

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Odobrenje sadržaja nacrta Uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora

(2020/C 170/01)

Komisija je 11. svibnja 2020. odobrila sadržaj nacrta Uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora.

Nacrt Uredbe Komisije nalazi se u Prilogu ovoj Komunikaciji. Nacrt Uredbe Komisije otvoren je za javnu raspravu na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PRILOG

NACRT UREDBE KOMISIJE (EU) .../...

оd ...

o izmjeni Uredbe (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora Nacrt

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1), a posebno njezin članak 1. stavak 1. točku (a),

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014 (2) određene kategorije potpora ocjenjuju se spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EU) br. 651/2014 (2) određene kategorije potpora ocjenjuju se spojivima s unutarnjim tržištem.

| (2) | Poduzetnici koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili [novom Uredbom o ETS-u] često nailaze na teškoće pri financiranju dodatnih troškova koji proizlaze iz suradnje partnera koji se nalaze u različitim regijama i različitim državama članicama ili trećim zemljama. S obzirom na važnost europske teritorijalne suradnje za kohezijsku politiku jer se njime pruža okvir za provedbu zajedničkih aktivnosti i razmjene politika među nacionalnim, regionalnim i lokalnim sudionicima iz različitih država članica ili trećih zemalja, trebalo bi riješiti određene teškoće na koje nailaze projekti europske teritorijalne suradnje kako bi se omogućila njihova usklađenost s pravilima o državnim potporama. S obzirom na iskustvo Komisije, Uredba (EU) br. 651/2014 trebala bi se primjenjivati na potpore za projekte europske teritorijalne suradnje, neovisno o veličini poduzetnika korisnika. |
| --- | --- |

(2)

Poduzetnici koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili [novom Uredbom o ETS-u] često nailaze na teškoće pri financiranju dodatnih troškova koji proizlaze iz suradnje partnera koji se nalaze u različitim regijama i različitim državama članicama ili trećim zemljama. S obzirom na važnost europske teritorijalne suradnje za kohezijsku politiku jer se njime pruža okvir za provedbu zajedničkih aktivnosti i razmjene politika među nacionalnim, regionalnim i lokalnim sudionicima iz različitih država članica ili trećih zemalja, trebalo bi riješiti određene teškoće na koje nailaze projekti europske teritorijalne suradnje kako bi se omogućila njihova usklađenost s pravilima o državnim potporama. S obzirom na iskustvo Komisije, Uredba (EU) br. 651/2014 trebala bi se primjenjivati na potpore za projekte europske teritorijalne suradnje, neovisno o veličini poduzetnika korisnika.

| (3) | Osim toga, s obzirom na to da mali iznosi potpora koje se dodjeljuju poduzetnicima koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje imaju ograničen učinak na trgovinu i tržišno natjecanje, trebalo bi utvrditi jednostavna pravila za slučajeve u kojima ukupni iznos potpora po poduzetniku po projektu ne premašuje određenu gornju granicu. |
| --- | --- |

(3)

Osim toga, s obzirom na to da mali iznosi potpora koje se dodjeljuju poduzetnicima koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje imaju ograničen učinak na trgovinu i tržišno natjecanje, trebalo bi utvrditi jednostavna pravila za slučajeve u kojima ukupni iznos potpora po poduzetniku po projektu ne premašuje određenu gornju granicu.

| (4) | Projekti istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti kojima je nakon evaluacije i rangiranja koje su proveli neovisni stručnjaci dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, koji se smatraju izvrsnima i vrijednima javnog financiranja, ali se zbog nedostatka raspoloživih proračunskih sredstava ne mogu financirati iz Okvirnog programa Obzor, mogu se podupirati nacionalnim sredstvima, uključujući sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. te sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda+ za razdoblje 2021.–2027. Državne potpore koje se dodjeljuju takvim projektima istraživanja i razvoja koje provode mala i srednja poduzeća trebaju se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima. Osim toga, ne bi trebalo biti potrebno ponovno ocjenjivati već ocijenjene uvjete prihvatljivosti na razini Unije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili Okvirnog programa Obzor prije dodjele oznake „pečat izvrsnosti”. Status subjekata koji provode projekte kao profitnih ili neprofitnih nije relevantan kriterij prema pravu o tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(4)

Projekti istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti kojima je nakon evaluacije i rangiranja koje su proveli neovisni stručnjaci dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, koji se smatraju izvrsnima i vrijednima javnog financiranja, ali se zbog nedostatka raspoloživih proračunskih sredstava ne mogu financirati iz Okvirnog programa Obzor, mogu se podupirati nacionalnim sredstvima, uključujući sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. te sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda+ za razdoblje 2021.–2027. Državne potpore koje se dodjeljuju takvim projektima istraživanja i razvoja koje provode mala i srednja poduzeća trebaju se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima. Osim toga, ne bi trebalo biti potrebno ponovno ocjenjivati već ocijenjene uvjete prihvatljivosti na razini Unije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili Okvirnog programa Obzor prije dodjele oznake „pečat izvrsnosti”. Status subjekata koji provode projekte kao profitnih ili neprofitnih nije relevantan kriterij prema pravu o tržišnom natjecanju.

| (5) | Državne potpore koje se dodjeljuju određenim projektima od zajedničkog interesa u području infrastruktura za digitalno povezivanje obuhvaćenih Uredbom (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća (4) (Uredba CEF 2) mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(5)

Državne potpore koje se dodjeljuju određenim projektima od zajedničkog interesa u području infrastruktura za digitalno povezivanje obuhvaćenih Uredbom (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća (4) (Uredba CEF 2) mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima.

| (6) | Potpore koje se istraživačima dodjeljuju u okviru Provjere koncepta ERC-a i u okviru aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) koje se mogu smatrati gospodarskim djelatnostima također bi trebalo smatrati potporama spojivima s unutarnjim tržištem kad im je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”. |
| --- | --- |

(6)

Potpore koje se istraživačima dodjeljuju u okviru Provjere koncepta ERC-a i u okviru aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) koje se mogu smatrati gospodarskim djelatnostima također bi trebalo smatrati potporama spojivima s unutarnjim tržištem kad im je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”.

| (7) | Kombiniranim javnim financiranjem nacionalnim sredstvima i sredstvima Unije kojima se upravlja centralizirano namijenjenima za projekte istraživanja i razvoja (kao što su projekti koji se provode u okviru europskog institucionaliziranog partnerstva na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora ili mjere sufinanciranja programa kako je utvrđeno Okvirnim programom Obzor) može se pridonijeti poboljšanju europske istraživačke i razvojne konkurentnosti, jer se smatra da takvi projekti istraživanja i razvoja ostvaruju ciljeve od zajedničkog europskog interesa i otklanjaju jasno definirane tržišne nedostatke. To je slučaj kada takve projekte ocjenjuju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili Okvirnog programa Obzor Europa na temelju transnacionalnih poziva u kojima sudjeluju najmanje tri države članice (ili dvije u slučaju aktivnosti udruživanja). Financijske doprinose država članica, uključujući sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. i iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda + za razdoblje 2021.–2027. za te sufinancirane projekte istraživanja i razvoja trebalo bi smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima. Osim toga, neovisni stručnjaci ne bi trebali ponovno ocjenjivati već ocijenjene uvjete prihvatljivosti na transnacionalnoj razini u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa prije odabira projekata istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

(7)

Kombiniranim javnim financiranjem nacionalnim sredstvima i sredstvima Unije kojima se upravlja centralizirano namijenjenima za projekte istraživanja i razvoja (kao što su projekti koji se provode u okviru europskog institucionaliziranog partnerstva na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora ili mjere sufinanciranja programa kako je utvrđeno Okvirnim programom Obzor) može se pridonijeti poboljšanju europske istraživačke i razvojne konkurentnosti, jer se smatra da takvi projekti istraživanja i razvoja ostvaruju ciljeve od zajedničkog europskog interesa i otklanjaju jasno definirane tržišne nedostatke. To je slučaj kada takve projekte ocjenjuju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili Okvirnog programa Obzor Europa na temelju transnacionalnih poziva u kojima sudjeluju najmanje tri države članice (ili dvije u slučaju aktivnosti udruživanja). Financijske doprinose država članica, uključujući sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. i iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda + za razdoblje 2021.–2027. za te sufinancirane projekte istraživanja i razvoja trebalo bi smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima. Osim toga, neovisni stručnjaci ne bi trebali ponovno ocjenjivati već ocijenjene uvjete prihvatljivosti na transnacionalnoj razini u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa prije odabira projekata istraživanja i razvoja.

| (8) | Programom Obzor 2020. i Okvirnim programom Obzor definirano je koja su djelovanja u području istraživanja i inovacija prihvatljiva za financiranje. U tom pogledu Komisija napominje da će istraživačko i inovacijsko djelovanje, kako je definirano u Okvirnom programu Obzor, u pravilu biti u skladu s temeljnim istraživačkim i industrijsko-istraživačkim aktivnostima, kako su definirane u ovoj Uredbi. Štoviše, inovacijska djelovanja koje se podupiru Okvirnim programom Obzor obično će odgovarati definiciji eksperimentalnih razvojnih djelatnosti u okviru ove Uredbe. Pojednostavnjenja predviđena ovom Uredbom u području istraživanja i razvoja ne bi se, međutim, trebala koristiti za financiranje djelatnosti koje ne ispunjavaju uvjete iz pravila o državnoj potpori za istraživanje i razvoj, odnosno djelatnosti koje nadilaze raspon djelatnosti eksperimentalnog razvoja. U tu svrhu države članice mogu uzeti u obzir definicije razine tehnološke spremnosti („TRL”). Komisija ističe da se smatra da državna potpora za djelatnosti istraživanja i razvoja na razini TRL 9 prelazi područje primjene definicije eksperimentalnog razvoja te da bi stoga bila isključena iz područja primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Programom Obzor 2020. i Okvirnim programom Obzor definirano je koja su djelovanja u području istraživanja i inovacija prihvatljiva za financiranje. U tom pogledu Komisija napominje da će istraživačko i inovacijsko djelovanje, kako je definirano u Okvirnom programu Obzor, u pravilu biti u skladu s temeljnim istraživačkim i industrijsko-istraživačkim aktivnostima, kako su definirane u ovoj Uredbi. Štoviše, inovacijska djelovanja koje se podupiru Okvirnim programom Obzor obično će odgovarati definiciji eksperimentalnih razvojnih djelatnosti u okviru ove Uredbe. Pojednostavnjenja predviđena ovom Uredbom u području istraživanja i razvoja ne bi se, međutim, trebala koristiti za financiranje djelatnosti koje ne ispunjavaju uvjete iz pravila o državnoj potpori za istraživanje i razvoj, odnosno djelatnosti koje nadilaze raspon djelatnosti eksperimentalnog razvoja. U tu svrhu države članice mogu uzeti u obzir definicije razine tehnološke spremnosti („TRL”). Komisija ističe da se smatra da državna potpora za djelatnosti istraživanja i razvoja na razini TRL 9 prelazi područje primjene definicije eksperimentalnog razvoja te da bi stoga bila isključena iz područja primjene ove Uredbe.

| (9) | Programom Digitalna Europa podupirat će se i ubrzati digitalizacija europskog gospodarstva i društva te ostvariti koristi za europske građane, javne uprave i poduzeća u cijeloj Uniji. Programom se nadopunjuju projekti istraživanja, razvoja i inovacija koji se podupiru u okviru programa Obzor Europa, Instrumenta za povezivanje Europe i programa InvestEU. Poduprijet će se jačanje digitalnih kapaciteta (npr. podatkovni kapaciteti, kapaciteti za računalstvo i kibersigurnost) u javnom sektoru, kao i za MSP-ove te zajednice za istraživanje i inovacije. Programom će se osigurati financijski doprinos za napredno računalstvo uključujući računalstvo visokih performansi, računalstvo u oblaku, računalstvu na rubu mreže i kvantno računalstvo, umjetnu inteligenciju, uključujući osnivanje europskih centara za digitalne inovacije, objekata za testiranje i eksperimentiranje. Podupirat će se i digitalne vještine te oprema i alati za kibersigurnost. |
| --- | --- |

(9)

Programom Digitalna Europa podupirat će se i ubrzati digitalizacija europskog gospodarstva i društva te ostvariti koristi za europske građane, javne uprave i poduzeća u cijeloj Uniji. Programom se nadopunjuju projekti istraživanja, razvoja i inovacija koji se podupiru u okviru programa Obzor Europa, Instrumenta za povezivanje Europe i programa InvestEU. Poduprijet će se jačanje digitalnih kapaciteta (npr. podatkovni kapaciteti, kapaciteti za računalstvo i kibersigurnost) u javnom sektoru, kao i za MSP-ove te zajednice za istraživanje i inovacije. Programom će se osigurati financijski doprinos za napredno računalstvo uključujući računalstvo visokih performansi, računalstvo u oblaku, računalstvu na rubu mreže i kvantno računalstvo, umjetnu inteligenciju, uključujući osnivanje europskih centara za digitalne inovacije, objekata za testiranje i eksperimentiranje. Podupirat će se i digitalne vještine te oprema i alati za kibersigurnost.

| (10) | Financijski proizvodi koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU mogu uključivati sredstva pod nadzorom država članica, uključujući sredstva EU-a u okviru podijeljenog upravljanja, kako bi se povećao učinak poluge i poduprla dodatna ulaganja u Europi. Na primjer, države članice mogu određenim dijelom svojih sredstava iz fondova pod podijeljenim upravljanjem pridonijeti jamstvu EU-a u odjeljku „države članice” u fondu InvestEU. Štoviše, države članice mogle bi financijske proizvode koje podupire fond InvestEU financirati vlastitim sredstvima ili preko nacionalnih razvojnih banaka. Takvo se financiranje može smatrati „državnim sredstvima” i pripisati državi ako države članice imaju diskrecijska prava u odnosu na upotrebu tih sredstava. Međutim, ako države članice nemaju diskrecijska prava za upotrebu sredstava ili djelovanje u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima, upotreba tih sredstava ne može činiti državnu potporu. Zbog takvih slučajeva Komisija namjerava pripremiti dodatne smjernice o tipičnim scenarijima koji se podupiru Uredbom o fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(10)

Financijski proizvodi koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU mogu uključivati sredstva pod nadzorom država članica, uključujući sredstva EU-a u okviru podijeljenog upravljanja, kako bi se povećao učinak poluge i poduprla dodatna ulaganja u Europi. Na primjer, države članice mogu određenim dijelom svojih sredstava iz fondova pod podijeljenim upravljanjem pridonijeti jamstvu EU-a u odjeljku „države članice” u fondu InvestEU. Štoviše, države članice mogle bi financijske proizvode koje podupire fond InvestEU financirati vlastitim sredstvima ili preko nacionalnih razvojnih banaka. Takvo se financiranje može smatrati „državnim sredstvima” i pripisati državi ako države članice imaju diskrecijska prava u odnosu na upotrebu tih sredstava. Međutim, ako države članice nemaju diskrecijska prava za upotrebu sredstava ili djelovanje u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima, upotreba tih sredstava ne može činiti državnu potporu. Zbog takvih slučajeva Komisija namjerava pripremiti dodatne smjernice o tipičnim scenarijima koji se podupiru Uredbom o fondu InvestEU.

| (11) | Kada nacionalna sredstva, uključujući sredstva EU-a u okviru podijeljenog upravljanja, čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi utvrditi niz uvjeta na temelju kojih bi potporu trebalo smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave kako bi se olakšala provedba fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(11)

Kada nacionalna sredstva, uključujući sredstva EU-a u okviru podijeljenog upravljanja, čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebalo bi utvrditi niz uvjeta na temelju kojih bi potporu trebalo smatrati spojivom s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave kako bi se olakšala provedba fonda InvestEU.

| (12) | Fond InvestEU sadržava niz važnih mjera za zaštitu tržišnog natjecanja, kao što su poticanje ulaganja koja ispunjavaju ciljeve politike Unije i postižu dodanu vrijednost EU-a te zahtjev da fond InvestEU bude dodatan i da se njime otklanjaju tržišni nedostatci i neoptimalne situacije za ulaganja. Usto, sustavom upravljanja i postupkom donošenja odluka osigurat će se da prije izdavanja jamstva EU-a operacije koje se financiraju sredstvima fonda InvestEU ispunjavaju prethodno navedene zahtjeve. Konačno, potpora koju pruža fond InvestEU bit će transparentna te će se njezini učinci evaluirati. Stoga bi državne potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU trebalo smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave na temelju ograničenog skupa uvjeta. |
| --- | --- |

(12)

Fond InvestEU sadržava niz važnih mjera za zaštitu tržišnog natjecanja, kao što su poticanje ulaganja koja ispunjavaju ciljeve politike Unije i postižu dodanu vrijednost EU-a te zahtjev da fond InvestEU bude dodatan i da se njime otklanjaju tržišni nedostatci i neoptimalne situacije za ulaganja. Usto, sustavom upravljanja i postupkom donošenja odluka osigurat će se da prije izdavanja jamstva EU-a operacije koje se financiraju sredstvima fonda InvestEU ispunjavaju prethodno navedene zahtjeve. Konačno, potpora koju pruža fond InvestEU bit će transparentna te će se njezini učinci evaluirati. Stoga bi državne potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU trebalo smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti od obveze prijave na temelju ograničenog skupa uvjeta.

| (13) | Uredbu (EU) br. 651/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(13)

Uredbu (EU) br. 651/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 651/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točke (m) i (n) zamjenjuju se sljedećim:






  „(m) | potpore za regionalne zračne luke; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točke (m) i (n) zamjenjuju se sljedećim:

„(m)

potpore za regionalne zračne luke;

| (n) | potpore za luke; i”; |
| --- | --- |

(n)

potpore za luke; i”;

| (b) | u stavku 1. dodaju se sljedeće točke (o) i (p):






  „(o) | potpore za projekte europske teritorijalne suradnje; te |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1. dodaju se sljedeće točke (o) i (p):

„(o)

potpore za projekte europske teritorijalne suradnje; te

| (p) | potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU.”; |
| --- | --- |

(p)

potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU.”;

| (c) | u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | na programe iz odjeljaka 1. (uz iznimku članka 15.), 2., 3., 4., 7. (uz iznimku članka 44.) i 10. poglavlja III. ove Uredbe, i potpora provedena u obliku financijskih proizvoda u skladu s odjeljkom 16. tog poglavlja, ako je prosječni godišnji iznos proračunskih sredstava po državi članici za državne potpore veći od 150 milijuna EUR, prvih šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Kada je riječ o potporama iz poglavlja III. odjeljka 16. ove Uredbe, pri utvrđenju je li prosječni godišnji iznos proračunskih sredstava namijenjen toj državi članici za državne potpore za određeni financijski proizvod veći od 150 milijuna EUR, u obzir se uzimaju samo doprinosi države članice jamstvu EU-a u odjeljku „države članice” iz članka 8. stavka 1. točke (b) Uredbe [o programu InvestEU]. Nakon što procjeni relevantni plan evaluacije koji joj država članica prijavi u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu Komisija može odlučiti da se ova Uredba nastavlja dulje vrijeme primjenjivati na bilo koji od tih programa potpore;” |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

na programe iz odjeljaka 1. (uz iznimku članka 15.), 2., 3., 4., 7. (uz iznimku članka 44.) i 10. poglavlja III. ove Uredbe, i potpora provedena u obliku financijskih proizvoda u skladu s odjeljkom 16. tog poglavlja, ako je prosječni godišnji iznos proračunskih sredstava po državi članici za državne potpore veći od 150 milijuna EUR, prvih šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Kada je riječ o potporama iz poglavlja III. odjeljka 16. ove Uredbe, pri utvrđenju je li prosječni godišnji iznos proračunskih sredstava namijenjen toj državi članici za državne potpore za određeni financijski proizvod veći od 150 milijuna EUR, u obzir se uzimaju samo doprinosi države članice jamstvu EU-a u odjeljku „države članice” iz članka 8. stavka 1. točke (b) Uredbe [o programu InvestEU]. Nakon što procjeni relevantni plan evaluacije koji joj država članica prijavi u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu Komisija može odlučiti da se ova Uredba nastavlja dulje vrijeme primjenjivati na bilo koji od tih programa potpore;”

| (d) | u stavku 3. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:






  „(a) | potpore koje se dodjeljuju u sektoru ribarstva i akvakulture, obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), uz iznimku potpora za usavršavanje, potpora za pristup MSP-ova financiranju, potpora u području istraživanja i razvoja, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom, regionalnih potpora za ulaganje u najudaljenijim regijama, programa regionalnih operativnih potpora i potpora za projekte europske teritorijalne suradnje; |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 3. točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

„(a)

potpore koje se dodjeljuju u sektoru ribarstva i akvakulture, obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), uz iznimku potpora za usavršavanje, potpora za pristup MSP-ova financiranju, potpora u području istraživanja i razvoja, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom, regionalnih potpora za ulaganje u najudaljenijim regijama, programa regionalnih operativnih potpora i potpora za projekte europske teritorijalne suradnje;

| (b) | potpore koje se dodjeljuju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, uz iznimku regionalnih potpora za ulaganje u najudaljenijim regijama, programa regionalnih operativnih potpora, potpora za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpora za rizično financiranje, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za zaštitu okoliša, potpora za usavršavanje, potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom, potpora za projekte europske teritorijalne suradnje i potpora uključenih u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU;”; |
| --- | --- |

(b)

potpore koje se dodjeljuju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, uz iznimku regionalnih potpora za ulaganje u najudaljenijim regijama, programa regionalnih operativnih potpora, potpora za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpora za rizično financiranje, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za zaštitu okoliša, potpora za usavršavanje, potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom, potpora za projekte europske teritorijalne suradnje i potpora uključenih u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU;”;

(*1)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.).”"

| (e) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Ova se Uredba ne primjenjuje:






  (a) | na programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji nije izvršio nalog za povrat na temelju prethodne odluke Komisije kojom je potpora što ju je dodijelila ista država članica ocijenjena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama i programa potpora u skladu s poglavljem III. odjeljcima 2.a i 16.; |
| --- | --- | --- |

(e)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Ova se Uredba ne primjenjuje:

(a)

na programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji nije izvršio nalog za povrat na temelju prethodne odluke Komisije kojom je potpora što ju je dodijelila ista država članica ocijenjena nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama i programa potpora u skladu s poglavljem III. odjeljcima 2.a i 16.;

| (b) | na jednokratne potpore u korist poduzetnika iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

na jednokratne potpore u korist poduzetnika iz točke (a);

| (c) | na potpore poduzetnicima u teškoćama, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, programa potpora za novoosnovana poduzeća, programa regionalnih operativnih potpora, potpora MSP-ovima na temelju članka 56.f i potpora financijskim posrednicima na temelju poglavlja III. odjeljka 16., ako se poduzetnici u teškoćama ne dovode u povlašteni položaj u odnosu na druge poduzetnike. |
| --- | --- |

(c)

na potpore poduzetnicima u teškoćama, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, programa potpora za novoosnovana poduzeća, programa regionalnih operativnih potpora, potpora MSP-ovima na temelju članka 56.f i potpora financijskim posrednicima na temelju poglavlja III. odjeljka 16., ako se poduzetnici u teškoćama ne dovode u povlašteni položaj u odnosu na druge poduzetnike.

| 2. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točke 63., 64. i 65. brišu se; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točke 63., 64. i 65. brišu se;

| (b) | umeće se sljedeća točka 86.b:






  „86.b | „digitalizacija” znači uvođenje tehnologija na kojima se zasniva rad elektroničkih uređaja i/ili sustava koji omogućuju povećanje funkcionalnosti proizvoda, razvoj internetskih usluga, modernizaciju procesa ili prelazak na modele poslovanja koji se temelje na proizvodnji robe i pružanju usluga bez posrednika, čime se u konačnici ostvaruje transformativni učinak;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeća točka 86.b:

„86.b

„digitalizacija” znači uvođenje tehnologija na kojima se zasniva rad elektroničkih uređaja i/ili sustava koji omogućuju povećanje funkcionalnosti proizvoda, razvoj internetskih usluga, modernizaciju procesa ili prelazak na modele poslovanja koji se temelje na proizvodnji robe i pružanju usluga bez posrednika, čime se u konačnici ostvaruje transformativni učinak;”;

| (c) | točka 138. zamjenjuje se sljedećim:






  „138. | „pristupne mreže sljedeće generacije (NGA)” znači napredne mreže koje imaju barem sljedeće značajke:






  i. | pružaju pouzdane usluge pri vrlo velikoj brzini po pretplatniku putem optičkog prijenosa (ili istovrsne tehnologije) u dovoljnoj blizini objekata korisnika kako bi se doista zajamčila vrlo visoka brzina; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

točka 138. zamjenjuje se sljedećim:

„138.

„pristupne mreže sljedeće generacije (NGA)” znači napredne mreže koje imaju barem sljedeće značajke:

i.

pružaju pouzdane usluge pri vrlo velikoj brzini po pretplatniku putem optičkog prijenosa (ili istovrsne tehnologije) u dovoljnoj blizini objekata korisnika kako bi se doista zajamčila vrlo visoka brzina;

| ii. | podupiru niz naprednih digitalnih usluga, uključujući usklađene usluge utemeljene na internetskom protokolu (IP); te |
| --- | --- |

ii.

podupiru niz naprednih digitalnih usluga, uključujući usklađene usluge utemeljene na internetskom protokolu (IP); te

| iii. | imaju znatno veće brzine učitavanja (u usporedbi s osnovnim širokopojasnim mrežama).
  U sadašnjoj fazi razvoja tržišta i tehnologije, mreže NGA su: (a) pristupne mreže na temelju svjetlovodne niti (FTTx), (b) napredne poboljšane kabelske mreže i (c) određene napredne bežične pristupne mreže koje mogu pouzdano isporučiti velike brzine po pretplatniku. Pristupne mreže sljedeće generacije (NGA) uključuju mreže s mogućnošću brzina učitavanja i preuzimanja od 1 Gbps. Upućivanja na pristupne mreže sljedeće generacije (NGA) uključuju prijenosne mreže sljedeće generacije (NGN), ako su one potrebne za uvođenje NGA mreža;”; |
| --- | --- |

iii.

imaju znatno veće brzine učitavanja (u usporedbi s osnovnim širokopojasnim mrežama).

U sadašnjoj fazi razvoja tržišta i tehnologije, mreže NGA su: (a) pristupne mreže na temelju svjetlovodne niti (FTTx), (b) napredne poboljšane kabelske mreže i (c) određene napredne bežične pristupne mreže koje mogu pouzdano isporučiti velike brzine po pretplatniku. Pristupne mreže sljedeće generacije (NGA) uključuju mreže s mogućnošću brzina učitavanja i preuzimanja od 1 Gbps. Upućivanja na pristupne mreže sljedeće generacije (NGA) uključuju prijenosne mreže sljedeće generacije (NGN), ako su one potrebne za uvođenje NGA mreža;”;

| (d) | umeće se sljedeća točka 138.a:






  „138.a | „prijenosne mreže sljedeće generacije (NGN)” znači napredne prijenosne mreže koje mogu podržati uvođenje mreža NGA putem optičkog vlakna (ili istovjetne tehnologije);”; |
| --- | --- | --- |

(d)

umeće se sljedeća točka 138.a:

„138.a

„prijenosne mreže sljedeće generacije (NGN)” znači napredne prijenosne mreže koje mogu podržati uvođenje mreža NGA putem optičkog vlakna (ili istovjetne tehnologije);”;

| (e) | dodaju se sljedeće točke od 166. do 178.:
  „Definicije za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU







  166. | „fond InvestEU”, „jamstvo EU-a”, „financijski proizvod”„nacionalne razvojne banke ili institucije” i „partner u provedbi” imaju značenje definirano u članku 2. Uredbe [o programu InvestEU]; |
| --- | --- | --- |

(e)

dodaju se sljedeće točke od 166. do 178.:

„Definicije za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

Definicije za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

166.

„fond InvestEU”, „jamstvo EU-a”, „financijski proizvod”„nacionalne razvojne banke ili institucije” i „partner u provedbi” imaju značenje definirano u članku 2. Uredbe [o programu InvestEU];

| 167. | „financijski posrednik” znači bilo koja financijska institucija, osim partnera u provedbi, bez obzira na njezin oblik i vlasništvo, koja je uključena u provedbu proračunskih jamstava. Takvi posrednici mogu uključivati, među ostalim, banke, nebankarske kreditne institucije, investicijske fondove, mikrofinancijske institucije, društva za uzajamna jamstva, leasing-društva i nacionalne razvojne banke ili institucije; |
| --- | --- |

167.

„financijski posrednik” znači bilo koja financijska institucija, osim partnera u provedbi, bez obzira na njezin oblik i vlasništvo, koja je uključena u provedbu proračunskih jamstava. Takvi posrednici mogu uključivati, među ostalim, banke, nebankarske kreditne institucije, investicijske fondove, mikrofinancijske institucije, društva za uzajamna jamstva, leasing-društva i nacionalne razvojne banke ili institucije;

| 168. | „komercijalni financijski posrednik” znači financijski posrednik koji posluje s ciljem ostvarivanja dobiti i potpuno na vlastiti rizik, bez javnog jamstva. Nacionalne razvojne banke ili institucije ne smatraju se komercijalnim financijskim posrednicima; |
| --- | --- |

168.

„komercijalni financijski posrednik” znači financijski posrednik koji posluje s ciljem ostvarivanja dobiti i potpuno na vlastiti rizik, bez javnog jamstva. Nacionalne razvojne banke ili institucije ne smatraju se komercijalnim financijskim posrednicima;

| 169. | „projekti od zajedničkog interesa u području infrastruktura za digitalno povezivanje” ima značenje definirano u članku 8. Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2). |
| --- | --- |

169.

„projekti od zajedničkog interesa u području infrastruktura za digitalno povezivanje” ima značenje definirano u članku 8. Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2).

| 170. | „odgovarajuće mapiranje” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači mapiranje, ne starije od 18 mjeseci, NGA/NGN infrastruktura koje prolaze kroz objekte prihvatljivog socioekonomskog pokretača, kao i kvalitetu usluge u pogledu brzine koju takva infrastruktura nudi u uobičajenim uvjetima u vrijeme najvećeg opterećenja. To mapiranje provodi nadležno javno tijelo, koje uzima u obzir svu NGA/NGN infrastrukturu koja već postoji ili se pouzdano planira za sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija uz potporu, te se provodi na razini adrese na temelju objekata koji imaju mogućnost povezivanja (a ne stvarno povezanih objekata); |
| --- | --- |

170.

„odgovarajuće mapiranje” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači mapiranje, ne starije od 18 mjeseci, NGA/NGN infrastruktura koje prolaze kroz objekte prihvatljivog socioekonomskog pokretača, kao i kvalitetu usluge u pogledu brzine koju takva infrastruktura nudi u uobičajenim uvjetima u vrijeme najvećeg opterećenja. To mapiranje provodi nadležno javno tijelo, koje uzima u obzir svu NGA/NGN infrastrukturu koja već postoji ili se pouzdano planira za sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija uz potporu, te se provodi na razini adrese na temelju objekata koji imaju mogućnost povezivanja (a ne stvarno povezanih objekata);

| 171. | „javno savjetovanje” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači javno savjetovanje koje provodi nadležno javno tijelo objavom na odgovarajućoj internetskoj stranici dostupnoj svim zainteresiranim dionicima najmanje mjesec dana s ciljem prikupljanja potkrijepljenih informacija od dionika u vezi s NGA/NGN infrastrukturom koja već postoji ili se pouzdano planira za sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija uz potporu, koja prolazi kroz objekte prihvatljivog socioekonomskog pokretača, na temelju informacija na razini adrese na temelju objekata koji imaju mogućnost povezivanja; |
| --- | --- |

171.

„javno savjetovanje” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači javno savjetovanje koje provodi nadležno javno tijelo objavom na odgovarajućoj internetskoj stranici dostupnoj svim zainteresiranim dionicima najmanje mjesec dana s ciljem prikupljanja potkrijepljenih informacija od dionika u vezi s NGA/NGN infrastrukturom koja već postoji ili se pouzdano planira za sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija uz potporu, koja prolazi kroz objekte prihvatljivog socioekonomskog pokretača, na temelju informacija na razini adrese na temelju objekata koji imaju mogućnost povezivanja;

| 172. | „objekti koji imaju mogućnost povezivanja” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači objekti koji se mogu povezati u kratkom vremenskom razdoblju po povoljnim cijenama za krajnjeg korisnika (naknade za aktivaciju), bez obzira na to jesu li ti objekti povezani na mrežu. Operater može prijaviti objekte kao objekte kojima je dostupna mogućnost pristupa samo ako se na zahtjev krajnjeg korisnika obveže povezati objekte uz standardne aktivacijske naknade, tj. bez dodatnih ili izvanrednih troškova ako je to uobičajena poslovna praksa, i u svakom slučaju, ako to ne premašuje uobičajene troškove u predmetnoj državi članici, koje može definirati relevantno tijelo. Osim toga, operater mora moći povezati i aktivirati tu uslugu u posebnim objektima u roku od četiri tjedna od datuma zahtjeva; |
| --- | --- |

172.

„objekti koji imaju mogućnost povezivanja” u konkretnom kontekstu članka 56.e stavka 2. točke (b) podtočke i. znači objekti koji se mogu povezati u kratkom vremenskom razdoblju po povoljnim cijenama za krajnjeg korisnika (naknade za aktivaciju), bez obzira na to jesu li ti objekti povezani na mrežu. Operater može prijaviti objekte kao objekte kojima je dostupna mogućnost pristupa samo ako se na zahtjev krajnjeg korisnika obveže povezati objekte uz standardne aktivacijske naknade, tj. bez dodatnih ili izvanrednih troškova ako je to uobičajena poslovna praksa, i u svakom slučaju, ako to ne premašuje uobičajene troškove u predmetnoj državi članici, koje može definirati relevantno tijelo. Osim toga, operater mora moći povezati i aktivirati tu uslugu u posebnim objektima u roku od četiri tjedna od datuma zahtjeva;

| 173. | „socijalne usluge” znači jasno definirane usluge koje ispunjavaju socijalne potrebe, posebno u odnosu na zdravstvenu i dugotrajnu skrb, skrb o djeci, pristup i ponovno uključivanje na tržište rada, socijalne stanove (što podrazumijeva stambeno zbrinjavanje socijalno ugroženih građana ili socijalnih skupina koje se nalaze u nepovoljnijem položaju, kojima je zbog ograničene platežne sposobnosti do stambenog prostora nemoguće doći po tržišnim uvjetima) te skrb za socijalno ranjive skupine i njihovu socijalnu uključenost (kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 11. Odluke Komisije 2012/21/EU (*2) ili u naknadnim pravnim aktima kojima se ta odluka zamjenjuje); |
| --- | --- |

173.

„socijalne usluge” znači jasno definirane usluge koje ispunjavaju socijalne potrebe, posebno u odnosu na zdravstvenu i dugotrajnu skrb, skrb o djeci, pristup i ponovno uključivanje na tržište rada, socijalne stanove (što podrazumijeva stambeno zbrinjavanje socijalno ugroženih građana ili socijalnih skupina koje se nalaze u nepovoljnijem položaju, kojima je zbog ograničene platežne sposobnosti do stambenog prostora nemoguće doći po tržišnim uvjetima) te skrb za socijalno ranjive skupine i njihovu socijalnu uključenost (kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 11. Odluke Komisije 2012/21/EU (*2) ili u naknadnim pravnim aktima kojima se ta odluka zamjenjuje);

*2

| 174. | „gradski čvor mreže TEN-T” znači gradsko područje u kojem ili oko kojega se nalazi prometna infrastruktura mreže TEN-T, kao što su luke koje obuhvaćaju putničke terminale, zračne luke, željeznički kolodvori, logističke platforme i teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega, povezana s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet; kako je definirano u članku 3. točki (p) Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*3); |
| --- | --- |

174.

„gradski čvor mreže TEN-T” znači gradsko područje u kojem ili oko kojega se nalazi prometna infrastruktura mreže TEN-T, kao što su luke koje obuhvaćaju putničke terminale, zračne luke, željeznički kolodvori, logističke platforme i teretni terminali smješteni u gradskom području i oko njega, povezana s drugim dijelovima te infrastrukture i s infrastrukturom za regionalni i lokalni promet; kako je definirano u članku 3. točki (p) Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*3);

*3

| 175. | „novi sudionik” znači željeznički prijevoznik kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4) koji ispunjava sljedeće uvjete:






  (a) | dobio je dozvolu u skladu s člankom 17. stavkom 3. Direktive 2012/34/EU manje od deset godina prije dodjele potpore; |
| --- | --- | --- |

175.

„novi sudionik” znači željeznički prijevoznik kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4) koji ispunjava sljedeće uvjete:

*4

(a)

dobio je dozvolu u skladu s člankom 17. stavkom 3. Direktive 2012/34/EU manje od deset godina prije dodjele potpore;

| (b) | nije u smislu članka 3. stavka 3. Priloga I. ovoj Uredbi povezan sa željezničkim prijevoznikom koji je u bilo kojoj državi članici dobio dozvolu prije 1. siječnja 2010.; |
| --- | --- |

(b)

nije u smislu članka 3. stavka 3. Priloga I. ovoj Uredbi povezan sa željezničkim prijevoznikom koji je u bilo kojoj državi članici dobio dozvolu prije 1. siječnja 2010.;

| 176. | „ekosustav”, „bioraznolikost” i „dobro stanje ekosustava” imaju značenje kako je definirano u članku 2. stavku 1. [(nacrta) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja]; |
| --- | --- |

176.

„ekosustav”, „bioraznolikost” i „dobro stanje ekosustava” imaju značenje kako je definirano u članku 2. stavku 1. [(nacrta) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja];

| 177. | „stambena zgrada” znači zgrada koja se sastoji od stanova za jednu ili više obitelji te u kojoj poslovni korisnici ne zauzimaju više od [25]% ukupne površine; |
| --- | --- |

177.

„stambena zgrada” znači zgrada koja se sastoji od stanova za jednu ili više obitelji te u kojoj poslovni korisnici ne zauzimaju više od [25]% ukupne površine;

| 178. | „malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzetnik čiji broj zaposlenih ne premašuje 499, izračunano u skladu s člancima od 3. do 5. Priloga I., čiji godišnji promet ne premašuje 100 milijuna EUR ili čija godišnja bilanca ne prelazi 86 milijuna EUR; više subjekata smatra se jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji od uvjeta navedenih u članku 3. stavak 3. Priloga I.; |
| --- | --- |

178.

„malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzetnik čiji broj zaposlenih ne premašuje 499, izračunano u skladu s člancima od 3. do 5. Priloga I., čiji godišnji promet ne premašuje 100 milijuna EUR ili čija godišnja bilanca ne prelazi 86 milijuna EUR; više subjekata smatra se jednim poduzetnikom ako je ispunjen bilo koji od uvjeta navedenih u članku 3. stavak 3. Priloga I.;

(*2)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.)."

*2

(*3)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.)."

*3

(*4)  Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (SL L 343, 14.12.2012., str. 32.).”"

*4

| 3. | U članku 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | za potpore za poduzetnike koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje: za potpore na temelju članka 20.: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; za potpore na temelju članka 20.a: iznosi utvrđeni u članku 20.a stavku 2. po poduzetniku po projektu;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

U članku 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

za potpore za poduzetnike koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje: za potpore na temelju članka 20.: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; za potpore na temelju članka 20.a: iznosi utvrđeni u članku 20.a stavku 2. po poduzetniku po projektu;”

| (b) | u točki (i) dodaju se sljedeće podtočke od vii. do x.:






  „vii. | za potpore MSP-ovima za projekte istraživanja i razvoja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” i koji se provode u skladu s člankom 25.a, iznos iz članka 25.a; |
| --- | --- | --- |

(b)

u točki (i) dodaju se sljedeće podtočke od vii. do x.:

„vii.

za potpore MSP-ovima za projekte istraživanja i razvoja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” i koji se provode u skladu s člankom 25.a, iznos iz članka 25.a;

| viii. | za potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i u okviru Provjere koncepta ERC-a koje se provode u skladu s člankom 25.b, iznosi iz članka 25.b; |
| --- | --- |

viii.

za potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i u okviru Provjere koncepta ERC-a koje se provode u skladu s člankom 25.b, iznosi iz članka 25.b;

| ix. | za potpore povezane s sufinanciranim projekata istraživanja i razvoja koji se provode u skladu s člankom 25.c, iznosi iz članka 25.c.; |
| --- | --- |

ix.

za potpore povezane s sufinanciranim projekata istraživanja i razvoja koji se provode u skladu s člankom 25.c, iznosi iz članka 25.c.;

| x. | za potpore za aktivnosti udruživanja, iznosi utvrđeni u članku 25.d;” |
| --- | --- |

x.

za potpore za aktivnosti udruživanja, iznosi utvrđeni u članku 25.d;”

| (c) | dodaje se sljedeća točka (gg):






  „(gg) | za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU: iznosi utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.” |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeća točka (gg):

„(gg)

za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU: iznosi utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.”

| 4. | U članku 5. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (l):






  „(l) | potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.” |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 5. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (l):

„(l)

potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.”

| 5. | U članku 6. stavku 5. dodaju se sljedeće točke (i), (j) i (k):






  „(i) | potpore za poduzetnike koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje, ako su ispunjeni relevantni uvjeti iz članka 20. ili 20.a; |
| --- | --- | --- |

5.

U članku 6. stavku 5. dodaju se sljedeće točke (i), (j) i (k):

„(i)

potpore za poduzetnike koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje, ako su ispunjeni relevantni uvjeti iz članka 20. ili 20.a;

| (j) | potpore za projekte istraživanja i razvoja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i u okviru Provjere koncepta ERC-a kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, potpore uključene u sufinancirane projekte i sufinancirane aktivnosti udruživanja, ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u člancima 25.a, 25.b, 25.c ili 25.d.; |
| --- | --- |

(j)

potpore za projekte istraživanja i razvoja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i u okviru Provjere koncepta ERC-a kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”, potpore uključene u sufinancirane projekte i sufinancirane aktivnosti udruživanja, ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u člancima 25.a, 25.b, 25.c ili 25.d.;

| „(k) | potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.” |
| --- | --- |

„(k)

potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU, ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju III. odjeljku 16.”

| 6. | U članku 7. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Iznosi prihvatljivih troškova mogu se izračunati u skladu s pojednostavnjenim mogućnostima financiranja iz Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) ili [nove Uredbe o zajedničkim odredbama], ovisno o tome što se primjenjuje, ako se ta operacija barem dijelom financira iz fonda Unije koji dopušta upotrebu tih pojednostavnjenih mogućnosti financiranja te ako je ta kategorija troškova prihvatljiva prema relevantnoj odredbi o izuzeću.”

  (*5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).”" |
| --- | --- |

6.

U članku 7. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Iznosi prihvatljivih troškova mogu se izračunati u skladu s pojednostavnjenim mogućnostima financiranja iz Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) ili [nove Uredbe o zajedničkim odredbama], ovisno o tome što se primjenjuje, ako se ta operacija barem dijelom financira iz fonda Unije koji dopušta upotrebu tih pojednostavnjenih mogućnosti financiranja te ako je ta kategorija troškova prihvatljiva prema relevantnoj odredbi o izuzeću.”

*5

(*5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).”"

*5

| 7. | Članak 8. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | s bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako se tim zbrajanjem ne premašuje najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.
  Financiranje koje se krajnjim korisnicima dodjeljuje u okviru potpore fonda InvestEU na temelju poglavlja III. odjeljka 16. i troškovi koje ono pokriva ne uzimaju se u obzir za utvrđivanje usklađenosti s odredbama o zbrajanju iz stavka 3. Umjesto toga, iznos relevantan za tu usklađenost izračunava se tako da se od ukupnih prihvatljivih troškova projekta najprije oduzme nominalni iznos financiranja sredstvima fonda InvestEU, a potom izračuna najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na potporu na temelju ove Uredbe samo na temelju ukupnih preostalih prihvatljivih troškova. Nominalni iznos financiranja koje se krajnjim korisnicima dodjeljuje u okviru potpore fonda InvestEU, u slučaju članaka za koje se prag za prijavu izražava kao maksimalni iznos potpore, ne uzima se u obzir ni za utvrđivanje jesu li se poštovali pragovi za prijavu iz članka 4.
  Isto tako, kad je riječ o nadređenim zajmovima ili jamstvima za nadređene zajmove koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU na temelju poglavlja III. odjeljka 16., potpore obuhvaćene takvim zajmovima ili jamstvima koje se dodjeljuju krajnjim korisnicima mogu se izračunati na temelju referentne stope koja se primjenjuje u trenutku dodjele potpore, čime se može osigurati da se zbrajanjem s bilo kojom drugom potporom za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi ne premaši najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na potporu ili prag za prijavu na temelju ove Uredbe.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Članak 8. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 3. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

s bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako se tim zbrajanjem ne premašuje najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.

Financiranje koje se krajnjim korisnicima dodjeljuje u okviru potpore fonda InvestEU na temelju poglavlja III. odjeljka 16. i troškovi koje ono pokriva ne uzimaju se u obzir za utvrđivanje usklađenosti s odredbama o zbrajanju iz stavka 3. Umjesto toga, iznos relevantan za tu usklađenost izračunava se tako da se od ukupnih prihvatljivih troškova projekta najprije oduzme nominalni iznos financiranja sredstvima fonda InvestEU, a potom izračuna najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na potporu na temelju ove Uredbe samo na temelju ukupnih preostalih prihvatljivih troškova. Nominalni iznos financiranja koje se krajnjim korisnicima dodjeljuje u okviru potpore fonda InvestEU, u slučaju članaka za koje se prag za prijavu izražava kao maksimalni iznos potpore, ne uzima se u obzir ni za utvrđivanje jesu li se poštovali pragovi za prijavu iz članka 4.

Isto tako, kad je riječ o nadređenim zajmovima ili jamstvima za nadređene zajmove koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU na temelju poglavlja III. odjeljka 16., potpore obuhvaćene takvim zajmovima ili jamstvima koje se dodjeljuju krajnjim korisnicima mogu se izračunati na temelju referentne stope koja se primjenjuje u trenutku dodjele potpore, čime se može osigurati da se zbrajanjem s bilo kojom drugom potporom za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi ne premaši najviši intenzitet potpore ili iznos potpore koji je primjenjiv na potporu ili prag za prijavu na temelju ove Uredbe.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi koje su izuzete na temelju članaka 20.a, 21., 22. i 23. te poglavlja III. odjeljka 16. ove Uredbe mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove Uredbe ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju donese Komisija.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi koje su izuzete na temelju članaka 20.a, 21., 22. i 23. te poglavlja III. odjeljka 16. ove Uredbe mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove Uredbe ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju donese Komisija.”

| 8. | U članku 9. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

  „1.   Dotična država članica osigurava da na internetskoj stranici o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:






  (a) | sažetak informacija iz članka 11. u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ili poveznica za pristup tom sažetku; |
| --- | --- | --- |

8.

U članku 9. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„1.   Dotična država članica osigurava da na internetskoj stranici o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:

(a)

sažetak informacija iz članka 11. u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ili poveznica za pristup tom sažetku;

| (b) | cjeloviti tekst svake mjere potpore iz članka 11. ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu; |
| --- | --- |

(b)

cjeloviti tekst svake mjere potpore iz članka 11. ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu;

| (c) | informacije iz Priloga III. o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 500 000 EUR ili, u slučaju korisnika u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 60 000 EUR.
  U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20., informacije iz ovog stavka objavljuju se na internetskoj stranici države članice u kojoj se nalazi dotično upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ili [člankom 44. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što se primjenjuje. Isto tako, države članice koje sudjeluju u projektu mogu odlučiti da će svaka od njih na svojoj internetskoj stranici objaviti informacije o mjerama potpore na svojem državnom području. U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20.a, ne primjenjuju se obveze objavljivanja utvrđene u ovom stavku. |
| --- | --- |

(c)

informacije iz Priloga III. o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 500 000 EUR ili, u slučaju korisnika u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 60 000 EUR.

U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20., informacije iz ovog stavka objavljuju se na internetskoj stranici države članice u kojoj se nalazi dotično upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ili [člankom 44. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što se primjenjuje. Isto tako, države članice koje sudjeluju u projektu mogu odlučiti da će svaka od njih na svojoj internetskoj stranici objaviti informacije o mjerama potpore na svojem državnom području. U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20.a, ne primjenjuju se obveze objavljivanja utvrđene u ovom stavku.

2.   Za programe u obliku poreznih olakšica i za programe obuhvaćene člancima 16. i 21. (*6) uvjeti utvrđeni u stavku 1. točki (c) ovog članka smatraju se ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o iznosima pojedinačnih potpora u sljedećim rasponima (u milijunima EUR):

| | 0,06–05 samo za primarnu poljoprivrednu proizvodnju; |
| --- | --- |

0,06–05 samo za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1-2; |
| --- | --- |

1-2;

| | 2-5; |
| --- | --- |

2-5;

| | 5-10; |
| --- | --- |

5-10;

| | 10-30; i |
| --- | --- |

10-30; i

| | 30 i više. |
| --- | --- |

30 i više.

(*6)  Za programe u skladu s člancima 16. i 21. ove Uredbe od zahtjeva za objavu informacija o svakoj pojedinačnoj dodjeli koja premašuje 500 000 EUR može se odustati u slučaju MSP-ova koji nisu izvršili niti jednu komercijalnu prodaju ni na kojem tržištu.”"

*6

| 9. | Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.
  Izvješćivanje
  Države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje u smisla članka 20., država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe (EU) br. 1299/2013 ili [člankom 44. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što primjenjuje, Komisiji dostavljaju:






  (a) | preko Komisijina elektroničkog sustava za podnošenje prijava, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe, u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. zajedno s poveznicom za pristup cjelovitom tekstu mjere potpore, uključujući izmjene, u roku od 20 radnih dana od njezina stupanja na snagu; |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Izvješćivanje

Države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje u smisla članka 20., država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe (EU) br. 1299/2013 ili [člankom 44. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što primjenjuje, Komisiji dostavljaju:

(a)

preko Komisijina elektroničkog sustava za podnošenje prijava, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe, u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. zajedno s poveznicom za pristup cjelovitom tekstu mjere potpore, uključujući izmjene, u roku od 20 radnih dana od njezina stupanja na snagu;

| (b) | godišnje izvješće iz Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (*7), kako je izmijenjena, u elektroničkom obliku, o primjeni ove Uredbe koje sadržava informacije navedene u Provedbenoj uredbi za svaku cijelu godinu ili svaki dio godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje. |
| --- | --- |

(b)

godišnje izvješće iz Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (*7), kako je izmijenjena, u elektroničkom obliku, o primjeni ove Uredbe koje sadržava informacije navedene u Provedbenoj uredbi za svaku cijelu godinu ili svaki dio godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje.

Ovaj se članak ne primjenjuje na potpore dodijeljene za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20.a.

(*7)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).”"

*7

| 10. | U članku 12. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kako bi se Komisiji omogućilo praćenje potpora koje se izuzimaju od obveze prijave na temelju ove Uredbe, države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje navedene u članku 20., država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, vode podrobnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili posljednje potpore na temelju programa. Ovaj se članak ne primjenjuje na potpore dodijeljene za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20.a.” |
| --- | --- |

10.

U članku 12. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kako bi se Komisiji omogućilo praćenje potpora koje se izuzimaju od obveze prijave na temelju ove Uredbe, države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje navedene u članku 20., država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, vode podrobnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili posljednje potpore na temelju programa. Ovaj se članak ne primjenjuje na potpore dodijeljene za projekte europske teritorijalne suradnje iz članka 20.a.”

| 11. | U članku 14. stavak 15. zamjenjuje se sljedećim:

  „15.   Za početno ulaganje povezano s projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] intenzitet potpore za područje u kojem se nalazi početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako se početno ulaganje nalazi u dva ili više potpomognuta područja, maksimalni intenzitet potpore je onaj koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći iznos prihvatljivih troškova. U potpomognutim područjima prihvatljivima za dodjelu potpore spojive na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ova odredba primjenjuje se na velike poduzetnike isključivo ako se početno ulaganje odnosi na novu gospodarsku djelatnost.” |
| --- | --- |

11.

U članku 14. stavak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„15.   Za početno ulaganje povezano s projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] intenzitet potpore za područje u kojem se nalazi početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako se početno ulaganje nalazi u dva ili više potpomognuta područja, maksimalni intenzitet potpore je onaj koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći iznos prihvatljivih troškova. U potpomognutim područjima prihvatljivima za dodjelu potpore spojive na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ova odredba primjenjuje se na velike poduzetnike isključivo ako se početno ulaganje odnosi na novu gospodarsku djelatnost.”

| 12. | U članku 16. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta urbanog razvoja ako su u skladu s člancima 37. i 65. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili [novom Uredbom o zajedničkim odredbama], ovisno o tome što se primjenjuje.” |
| --- | --- |

12.

U članku 16. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta urbanog razvoja ako su u skladu s člancima 37. i 65. Uredbe (EU) br. 1303/2013 ili [novom Uredbom o zajedničkim odredbama], ovisno o tome što se primjenjuje.”

| 13. | Iza članka 19. umeće se sljedeći naslov:
  „Odjeljak 2.a



  Potpore za europsku teritorijalnu suradnju
  ” |
| --- | --- |

13.

Iza članka 19. umeće se sljedeći naslov:

„Odjeljak 2.a

Odjeljak 2.a

Potpore za europsku teritorijalnu suradnju
  ”

Potpore za europsku teritorijalnu suradnju

| 14. | Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 20.
  Potpore za troškove poduzetnika koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje

  1.   Potpore za troškove poduzetnika koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Ako su povezani s projektom suradnje, prihvatljivi su sljedeći troškovi, koji imaju značenje koje im je pripisano u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 481/2014 (*8) ili [člancima od 38. do 43. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što se primjenjuje:






  (a) | troškovi osoblja; |
| --- | --- | --- |

14.

Članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 20.

Potpore za troškove poduzetnika koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje

1.   Potpore za troškove poduzetnika koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Ako su povezani s projektom suradnje, prihvatljivi su sljedeći troškovi, koji imaju značenje koje im je pripisano u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 481/2014 (*8) ili [člancima od 38. do 43. nove Uredbe o ETS-u], ovisno o tome što se primjenjuje:

(a)

troškovi osoblja;

| (b) | uredski i administrativni troškovi; |
| --- | --- |

(b)

uredski i administrativni troškovi;

| (c) | putni troškovi i troškovi smještaja; |
| --- | --- |

(c)

putni troškovi i troškovi smještaja;

| (d) | troškovi vanjskih stručnjaka i usluga; |
| --- | --- |

(d)

troškovi vanjskih stručnjaka i usluga;

| (e) | troškovi opreme; i |
| --- | --- |

(e)

troškovi opreme; i

| (f) | troškovi infrastrukture i radova. |
| --- | --- |

(f)

troškovi infrastrukture i radova.

3.   Stručnjaci i usluge iz stavka 2. točke (d) ne smiju se odnositi na trajnu ili periodičnu aktivnost niti na uobičajene troškove poslovanja poduzetnika, kao što su uobičajene usluge poreznog savjetovanja, redovne pravne usluge ili uobičajeno oglašavanje.

4.   Intenzitet potpore ne smije premašivati najveću stopu sufinanciranja utvrđenu Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u].

(*8)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 481/2014 оd 4. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s posebnim pravilima o prihvatljivosti izdataka za programe suradnje (SL L 138, 13.5.2014., str. 45.).”"

*8

| 15. | Umeće se sljedeći članak 20.a:

  „Članak 20.a
  Ograničeni iznosi potpora poduzetnicima za sudjelovanje u projektima europske teritorijalne suradnje

  1.   Potpore poduzetnicima za njihovo sudjelovanje u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Ukupni iznos potpore na temelju ovog članka koja se dodjeljuje poduzetniku po projektu ne smije premašiti 20 000 EUR.” |
| --- | --- |

15.

Umeće se sljedeći članak 20.a:

„Članak 20.a

Ograničeni iznosi potpora poduzetnicima za sudjelovanje u projektima europske teritorijalne suradnje

1.   Potpore poduzetnicima za njihovo sudjelovanje u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 ili [novom Uredbom o ETS-u] spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Ukupni iznos potpore na temelju ovog članka koja se dodjeljuje poduzetniku po projektu ne smije premašiti 20 000 EUR.”

| 16. | U članku 25. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Potpore za projekte istraživanja i razvoja, uključujući projekte istraživanja i razvoja koji su dobili oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.” |
| --- | --- |

16.

U članku 25. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Potpore za projekte istraživanja i razvoja, uključujući projekte istraživanja i razvoja koji su dobili oznaku kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.”

| 17. | Umeću se sljedeći članci 25.a, 25.b, 25.c i 25.d:

  „Članak 25.a
  Potpore za projekte kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”

  1.   Potpore MSP-ovima za projekte istraživanja i razvoja te za studije izvedivosti kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Prihvatljive aktivnosti projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.


  3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.


  4.   Maksimalni iznos potpore ne smije premašiti 2,5 milijuna EUR po MSP-u po projektu istraživanja i razvoja ili studiji izvedivosti.


  5.   Ukupno javno financiranje projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti ne smije premašiti stopu financiranja utvrđenu za taj projekt istraživanja i razvoja ili studiju izvedivosti u okviru pravila programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.



  Članak 25.b
  Potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i aktivnosti u okviru Provjere koncepta ERC-a

  1.   Potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i aktivnosti u okviru Provjere koncepta ERC-a kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Prihvatljive aktivnosti one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. Ili programa Obzor Europa.


  3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova aktivnosti za koju je dodijeljena potpora oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.


  4.   Ukupno javno financiranje aktivnosti ne smije premašiti maksimalnu razinu potpore predviđenu programom Obzor 2020. ili programom Obzor Europa.



  Članak 25.c
  Potpore uključene u sufinancirane projekte istraživanja i razvoja

  1.   Potpore dodijeljene sufinanciranom projektu istraživanja i razvoja ili studiji izvedivosti (uključujući projekte istraživanja i razvoja provedene u okviru europskog institucionaliziranog partnerstva na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora ili mjere sufinancirane programom, kako je definirano pravilima programa Obzor Europa) koji provode najmanje tri države članice i koji evaluiraju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci na temelju transnacionalnih poziva u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Prihvatljive aktivnosti projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.


  3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.


  4.   Ukupna javna financijska sredstva ne smiju premašiti stopu financiranja utvrđenu za taj projekt istraživanja i razvoja ili studiju izvedivosti nakon odabira, rangiranja i evaluacije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.


  5.   Financijska sredstva dodijeljena iz programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa pokrivaju najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova aktivnosti istraživanja i razvoja ili inovacijske aktivnosti kako su definirane u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.



  Članak 25.d
  Potpore za aktivnosti udruživanja

  1.   Potpore koje se dodjeljuju sufinanciranim aktivnostima udruživanja koje uključuju najmanje dvije države članice i koje evaluiraju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci na temelju transnacionalnih poziva u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.


  2.   Prihvatljive aktivnosti u okviru sufinancirane aktivnosti one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući, gdje je to primjenjivo, aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.


  3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa. Usto su prihvatljivi i troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezanu s projektom.


  4.   Ukupno javno financiranje ne smije premašiti stopu financiranja utvrđenu za tu aktivnost udruživanja nakon odabira, rangiranja i evaluacije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa. Osim toga, za ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezanu s projektom potpora ne smije premašiti 70 % troškova ulaganja.


  5.   Kad je riječ o potporama za ulaganje u infrastrukture na temelju aktivnosti udruživanja, primjenjuju se sljedeći dodatni uvjeti:






  (a) | ako se infrastrukturom obavljaju i gospodarske i negospodarske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi svake vrste djelatnosti navode se zasebno na temelju dosljedno primjenjivanih i objektivno opravdanih načela troškovnog računovodstva; |
| --- | --- | --- |

17.

Umeću se sljedeći članci 25.a, 25.b, 25.c i 25.d:

„Članak 25.a

Potpore za projekte kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti”

1.   Potpore MSP-ovima za projekte istraživanja i razvoja te za studije izvedivosti kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Prihvatljive aktivnosti projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.

3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

4.   Maksimalni iznos potpore ne smije premašiti 2,5 milijuna EUR po MSP-u po projektu istraživanja i razvoja ili studiji izvedivosti.

5.   Ukupno javno financiranje projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti ne smije premašiti stopu financiranja utvrđenu za taj projekt istraživanja i razvoja ili studiju izvedivosti u okviru pravila programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

Članak 25.b

Potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i aktivnosti u okviru Provjere koncepta ERC-a

1.   Potpore za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i aktivnosti u okviru Provjere koncepta ERC-a kojima je dodijeljena oznaka kvalitete „pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Prihvatljive aktivnosti one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. Ili programa Obzor Europa.

3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova aktivnosti za koju je dodijeljena potpora oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

4.   Ukupno javno financiranje aktivnosti ne smije premašiti maksimalnu razinu potpore predviđenu programom Obzor 2020. ili programom Obzor Europa.

Članak 25.c

Potpore uključene u sufinancirane projekte istraživanja i razvoja

1.   Potpore dodijeljene sufinanciranom projektu istraživanja i razvoja ili studiji izvedivosti (uključujući projekte istraživanja i razvoja provedene u okviru europskog institucionaliziranog partnerstva na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora ili mjere sufinancirane programom, kako je definirano pravilima programa Obzor Europa) koji provode najmanje tri države članice i koji evaluiraju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci na temelju transnacionalnih poziva u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Prihvatljive aktivnosti projekta istraživanja i razvoja ili studije izvedivosti za koje je dodijeljena potpora one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.

3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

4.   Ukupna javna financijska sredstva ne smiju premašiti stopu financiranja utvrđenu za taj projekt istraživanja i razvoja ili studiju izvedivosti nakon odabira, rangiranja i evaluacije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

5.   Financijska sredstva dodijeljena iz programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa pokrivaju najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova aktivnosti istraživanja i razvoja ili inovacijske aktivnosti kako su definirane u okviru programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa.

Članak 25.d

Potpore za aktivnosti udruživanja

1.   Potpore koje se dodjeljuju sufinanciranim aktivnostima udruživanja koje uključuju najmanje dvije države članice i koje evaluiraju, rangiraju i odabiru neovisni stručnjaci na temelju transnacionalnih poziva u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.

2.   Prihvatljive aktivnosti u okviru sufinancirane aktivnosti one su koje su kao takve definirane pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa, isključujući, gdje je to primjenjivo, aktivnosti koje nadilaze aktivnosti eksperimentalnog razvoja.

3.   Kategorije, maksimalni iznosi i metode izračuna prihvatljivih troškova oni su koji su kao takvi definirani pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa. Usto su prihvatljivi i troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezanu s projektom.

4.   Ukupno javno financiranje ne smije premašiti stopu financiranja utvrđenu za tu aktivnost udruživanja nakon odabira, rangiranja i evaluacije u skladu s pravilima programa Obzor 2020. ili programa Obzor Europa. Osim toga, za ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezanu s projektom potpora ne smije premašiti 70 % troškova ulaganja.

5.   Kad je riječ o potporama za ulaganje u infrastrukture na temelju aktivnosti udruživanja, primjenjuju se sljedeći dodatni uvjeti:

(a)

ako se infrastrukturom obavljaju i gospodarske i negospodarske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi svake vrste djelatnosti navode se zasebno na temelju dosljedno primjenjivanih i objektivno opravdanih načela troškovnog računovodstva;

| (b) | cijena primjene ili korištenja infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni; |
| --- | --- |

(b)

cijena primjene ili korištenja infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni;

| (c) | pristup infrastrukturi otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni; |
| --- | --- |

(c)

pristup infrastrukturi otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni;

| (d) | ako se za infrastrukturu dobiju javna financijska sredstva i za gospodarske i negospodarske djelatnosti, države članice uspostavljaju sustav praćenja i povrata sredstava kako bi se osiguralo da zbog povećanja udjela gospodarskih djelatnosti u odnosu na situaciju predviđenu u vrijeme dodjele potpore nije premašen primjenjivi intenzitet potpore.” |
| --- | --- |

(d)

ako se za infrastrukturu dobiju javna financijska sredstva i za gospodarske i negospodarske djelatnosti, države članice uspostavljaju sustav praćenja i povrata sredstava kako bi se osiguralo da zbog povećanja udjela gospodarskih djelatnosti u odnosu na situaciju predviđenu u vrijeme dodjele potpore nije premašen primjenjivi intenzitet potpore.”

| 18. | Iza članka 56.c umeće se sljedeći odjeljak 16.:
  „Odjeljak 16.



  Potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU



  Članak 56.d
  Područje primjene i zajednički uvjeti

  1.   Ovaj se odjeljak primjenjuje na potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU i kojima se pruža potpora partnerima u provedbi, financijskim posrednicima i/ili krajnjim korisnicima.


  2.   Potpore su spojive s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju I., u ovom članku i u članku 56.e ili članku 56.f.


  3.   Potpore su u skladu sa svim primjenjivim uvjetima utvrđenima u Uredbi [o fondu InvestEU] [upućivanje] i smjernicama za ulaganja sredstava iz fonda InvestEU [upućivanje].


  4.   Maksimalni pragovi utvrđeni u člancima 56.e i 56.f primjenjuju se na ukupno preostalo financiranje u okviru bilo kojeg financijskog proizvoda koji se financira sredstvima fonda InvestEU, u mjeri u kojoj to financiranje uključuje potporu. Maksimalni pragovi primjenjuju se:






  (a) | po projektu u slučaju potpora obuhvaćenih člankom 56.e stavcima 2. i 3., člankom 56.e stavkom 4. točkom (a) podtočkom i., člankom 56.e stavcima 5. i 6., člankom 56.e stavkom 7. točkama (a) i (b) i člankom 56.e stavkom 8.; |
| --- | --- | --- |

18.

Iza članka 56.c umeće se sljedeći odjeljak 16.:

„Odjeljak 16.

Odjeljak 16.

Potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

Potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

Članak 56.d

Područje primjene i zajednički uvjeti

1.   Ovaj se odjeljak primjenjuje na potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU i kojima se pruža potpora partnerima u provedbi, financijskim posrednicima i/ili krajnjim korisnicima.

2.   Potpore su spojive s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavlju I., u ovom članku i u članku 56.e ili članku 56.f.

3.   Potpore su u skladu sa svim primjenjivim uvjetima utvrđenima u Uredbi [o fondu InvestEU] [upućivanje] i smjernicama za ulaganja sredstava iz fonda InvestEU [upućivanje].

4.   Maksimalni pragovi utvrđeni u člancima 56.e i 56.f primjenjuju se na ukupno preostalo financiranje u okviru bilo kojeg financijskog proizvoda koji se financira sredstvima fonda InvestEU, u mjeri u kojoj to financiranje uključuje potporu. Maksimalni pragovi primjenjuju se:

(a)

po projektu u slučaju potpora obuhvaćenih člankom 56.e stavcima 2. i 3., člankom 56.e stavkom 4. točkom (a) podtočkom i., člankom 56.e stavcima 5. i 6., člankom 56.e stavkom 7. točkama (a) i (b) i člankom 56.e stavkom 8.;

| (b) | po krajnjem korisniku u slučaju potpora obuhvaćenih člankom 56.e stavkom 4. točkom (a) podtočkama ii. i iii., člankom 56.e stavkom 7. točkom (d), člankom 56.e stavkom 9. i člankom 56.f. |
| --- | --- |

(b)

po krajnjem korisniku u slučaju potpora obuhvaćenih člankom 56.e stavkom 4. točkom (a) podtočkama ii. i iii., člankom 56.e stavkom 7. točkom (d), člankom 56.e stavkom 9. i člankom 56.f.

5.   Potpore se ne smiju dodjeljivati u obliku refinanciranja postojećih portfelja financijskih posrednika ili jamstava za te portfelje.

Članak 56.e

Uvjeti za potpore uključene u financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

1.   Potpore krajnjem korisniku u okviru financijskog proizvoda koji se financira sredstvima fonda InvestEU ispunjavaju

| (a) | uvjete utvrđene u jednome od stavaka od 2. do 9.; i |
| --- | --- |

(a)

uvjete utvrđene u jednome od stavaka od 2. do 9.; i

| (b) | ako je financiranje u obliku zajmova krajnjem korisniku, ono mora biti po kamatnoj stopi koja odgovara najmanje osnovnoj stopi referentne stope koja se primjenjivala u trenutku odobravanja zajma. |
| --- | --- |

(b)

ako je financiranje u obliku zajmova krajnjem korisniku, ono mora biti po kamatnoj stopi koja odgovara najmanje osnovnoj stopi referentne stope koja se primjenjivala u trenutku odobravanja zajma.

2.   Potpore za infrastrukturu za transeuropsku digitalnu povezivost ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | Opći kumulativni uvjeti:






  i. | Riječ je o projektu od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost u skladu s Uredbom XX (Uredba CEF2); |
| --- | --- | --- |

(a)

Opći kumulativni uvjeti:

i.

Riječ je o projektu od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost u skladu s Uredbom XX (Uredba CEF2);

| ii. | Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 100 milijuna EUR. |
| --- | --- |

ii.

Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 100 milijuna EUR.

| iii. | Korisnik potpore osigurava financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova iz vlastitih izvora ili vanjskim financiranjem u obliku izuzetom od bilo kakve javne financijske potpore. Kao alternativa, ako se takvo vanjsko financiranje odvija putem platforme za ulaganja koja kombinira različite izvore financiranja, taj se uvjet zamjenjuje uvjetom prisutnosti 30 % privatnih ulaganja na takvoj platformi; |
| --- | --- |

iii.

Korisnik potpore osigurava financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova iz vlastitih izvora ili vanjskim financiranjem u obliku izuzetom od bilo kakve javne financijske potpore. Kao alternativa, ako se takvo vanjsko financiranje odvija putem platforme za ulaganja koja kombinira različite izvore financiranja, taj se uvjet zamjenjuje uvjetom prisutnosti 30 % privatnih ulaganja na takvoj platformi;

| iv. | Za potporu su prihvatljivi samo troškovi ulaganja za uvođenje infrastrukture u skladu s Uredbom XX (Uredba o CEF2); |
| --- | --- |

iv.

Za potporu su prihvatljivi samo troškovi ulaganja za uvođenje infrastrukture u skladu s Uredbom XX (Uredba o CEF2);

| v. | Projekt u skladu s Uredbom XX (Uredba CEF2) odabire: i. neovisni financijski posrednik kojeg imenuje Europska komisija na temelju zajednički dogovorenih smjernica za ulaganje; ii. Europska komisija putem konkurentnog natječajnog postupka koji se temelji na jasnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima; ili iii. neovisni stručnjaci koje imenuje Europska komisija; |
| --- | --- |

v.

Projekt u skladu s Uredbom XX (Uredba CEF2) odabire: i. neovisni financijski posrednik kojeg imenuje Europska komisija na temelju zajednički dogovorenih smjernica za ulaganje; ii. Europska komisija putem konkurentnog natječajnog postupka koji se temelji na jasnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima; ili iii. neovisni stručnjaci koje imenuje Europska komisija;

| vi. | Projektom se osiguravaju mogućnosti za povezivost koje nadilaze zahtjeve povezane s bilo kojim postojećim pravnim obvezama, kao što su one uključene u dozvolu za uporabu radiofrekvencijskog spektra; |
| --- | --- |

vi.

Projektom se osiguravaju mogućnosti za povezivost koje nadilaze zahtjeve povezane s bilo kojim postojećim pravnim obvezama, kao što su one uključene u dozvolu za uporabu radiofrekvencijskog spektra;

| vii. | Projektom se osigurava otvoreni veleprodajni pristup trećim stranama, uključujući izdvajanje pod poštenim, razumnim i nediskriminirajućim uvjetima u skladu s člankom 52. stavcima 5. i 6.; za potrebe ovog članka, u okviru projekta se umjesto fizičkog izdvajanja može ponuditi jednakovrijedno virtualno izdvajanje ako su nacionalno regulatorno tijelo države članice ili Komisija priznali proizvod za virtualni pristup kao jednakovrijedan fizičkom izdvajanju; |
| --- | --- |

vii.

Projektom se osigurava otvoreni veleprodajni pristup trećim stranama, uključujući izdvajanje pod poštenim, razumnim i nediskriminirajućim uvjetima u skladu s člankom 52. stavcima 5. i 6.; za potrebe ovog članka, u okviru projekta se umjesto fizičkog izdvajanja može ponuditi jednakovrijedno virtualno izdvajanje ako su nacionalno regulatorno tijelo države članice ili Komisija priznali proizvod za virtualni pristup kao jednakovrijedan fizičkom izdvajanju;

| viii. | Projekt je obuhvaćen jednom od kategorija projekata navedenih u podstavku (b) u nastavku i ispunjava relevantne posebne uvjete. |
| --- | --- |

viii.

Projekt je obuhvaćen jednom od kategorija projekata navedenih u podstavku (b) u nastavku i ispunjava relevantne posebne uvjete.

| (b) | Posebni uvjeti:






  i. | Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na ulaganja u mreže kojima se mogu osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps:






  — | Cilj je projekta povezati socioekonomske pokretače kako su definirani u članku 8. stavku 3. točki (a) Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2) koji su javna ili privatna poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području obrazovanja, socijalnih usluga uključujući zdravstvo, javne uprave, prometa, poštanskih usluga i kulture, kako je navedeno u članku 106. stavku 2. Ugovora i u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU ili naknadnim pravnim aktima koji zamjenjuju tu odluku. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Posebni uvjeti:

i.

Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na ulaganja u mreže kojima se mogu osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps:

—

Cilj je projekta povezati socioekonomske pokretače kako su definirani u članku 8. stavku 3. točki (a) Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2) koji su javna ili privatna poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području obrazovanja, socijalnih usluga uključujući zdravstvo, javne uprave, prometa, poštanskih usluga i kulture, kako je navedeno u članku 106. stavku 2. Ugovora i u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU ili naknadnim pravnim aktima koji zamjenjuju tu odluku.

| — | Projekt se temelji na utvrđenom tržišnom nedostatku potvrđenom na temelju dostupnog odgovarajućeg mapiranja ili, ako takvo mapiranje nije dostupno, na temelju javnog savjetovanja. |
| --- | --- |

—

Projekt se temelji na utvrđenom tržišnom nedostatku potvrđenom na temelju dostupnog odgovarajućeg mapiranja ili, ako takvo mapiranje nije dostupno, na temelju javnog savjetovanja.

| — | Prihvatljivi socioekonomski pokretači mogu se priključiti na projektnu infrastrukturu samo ako nemaju pristup infrastrukturi koja postoji ili se pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora i kojom se mogu osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 200 Mbps ili brzina preuzimanja od najmanje 500 Mbps. |
| --- | --- |

—

Prihvatljivi socioekonomski pokretači mogu se priključiti na projektnu infrastrukturu samo ako nemaju pristup infrastrukturi koja postoji ili se pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora i kojom se mogu osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 200 Mbps ili brzina preuzimanja od najmanje 500 Mbps.

| — | Projekt predstavlja znatnu promjenu ako se kao rezultat subvencionirane intervencije i. ostvare znatna nova ulaganja u širokopojasnu mrežu; i ii. subvencioniranom infrastrukturom na tržište uvode znatne nove mogućnosti u smislu dostupnosti, kapaciteta, brzine i tržišnog natjecanja u području širokopojasnih usluga u odnosu na infrastrukturu koja postoji ili se pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora. Smatra se da projekt donosi znatna nova ulaganja ako ta ulaganja nadilaze marginalna ulaganja koja se odnose samo na nadogradnju aktivnih komponenti mreže. Kada je riječ o dokazivanju znatnih novih mogućnosti na tržištu u smislu dostupnosti, kapaciteta, brzine i tržišnog natjecanja u području širokopojasnih usluga, subvencioniranom infrastrukturom i. osigurava se najmanje dvostruka brzina preuzimanja i učitavanja u odnosu na postojeću i/ili planiranu infrastrukturu; i ii. mogu se osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps. |
| --- | --- |

—

Projekt predstavlja znatnu promjenu ako se kao rezultat subvencionirane intervencije i. ostvare znatna nova ulaganja u širokopojasnu mrežu; i ii. subvencioniranom infrastrukturom na tržište uvode znatne nove mogućnosti u smislu dostupnosti, kapaciteta, brzine i tržišnog natjecanja u području širokopojasnih usluga u odnosu na infrastrukturu koja postoji ili se pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora. Smatra se da projekt donosi znatna nova ulaganja ako ta ulaganja nadilaze marginalna ulaganja koja se odnose samo na nadogradnju aktivnih komponenti mreže. Kada je riječ o dokazivanju znatnih novih mogućnosti na tržištu u smislu dostupnosti, kapaciteta, brzine i tržišnog natjecanja u području širokopojasnih usluga, subvencioniranom infrastrukturom i. osigurava se najmanje dvostruka brzina preuzimanja i učitavanja u odnosu na postojeću i/ili planiranu infrastrukturu; i ii. mogu se osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps.

| — | Potpore se ne smiju dodjeljivati projektima koji uključuju područja u kojima postoje dvije mreže NGA/NGN ili se one pouzdano planiraju u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora odnosno projektima koji uključuju područja u kojima postoji najmanje jedna mreža vrlo velikog kapaciteta koja može osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps ili se takva mreža pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora. |
| --- | --- |

—

Potpore se ne smiju dodjeljivati projektima koji uključuju područja u kojima postoje dvije mreže NGA/NGN ili se one pouzdano planiraju u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora odnosno projektima koji uključuju područja u kojima postoji najmanje jedna mreža vrlo velikog kapaciteta koja može osigurati simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps ili se takva mreža pouzdano planira u roku od sljedeće tri godine ili u istom vremenskom okviru kao planirana intervencija za koju je primljena potpora.

| ii. | Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na prekogranična ulaganja za uvođenje 5G koridora duž glavnih prometnih pravaca:






  — | Projekt osigurava neprekinutu prekograničnu pokrivenost na 5G koridoru duž glavnih prometnih pravaca, uključujući ceste, željeznicu i unutarnje plovne putove, kako su definirani u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2). |
| --- | --- | --- |

ii.

Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na prekogranična ulaganja za uvođenje 5G koridora duž glavnih prometnih pravaca:

—

Projekt osigurava neprekinutu prekograničnu pokrivenost na 5G koridoru duž glavnih prometnih pravaca, uključujući ceste, željeznicu i unutarnje plovne putove, kako su definirani u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2).

| — | Projekt se sastoji od prekogranične dionice, kako je definirana u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koja i. uključuje najmanje dvije države članice jer prelazi granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelazi granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora. |
| --- | --- |

—

Projekt se sastoji od prekogranične dionice, kako je definirana u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koja i. uključuje najmanje dvije države članice jer prelazi granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelazi granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora.

| — | Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja koja se odnose samo na nadogradnju aktivnih komponenti mreže. |
| --- | --- |

—

Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja koja se odnose samo na nadogradnju aktivnih komponenti mreže.

| — | Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti. |
| --- | --- |

—

Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti.

| iii. | Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na projekte prekograničnih terabitnih okosnica koji povezuju određene računalne objekte, superračunalne objekte i podatkovnu infrastrukturu kako je definirano u nastavku:






  — | Projekt podupire povezanost putem nesmetane povezivosti s kraja na kraj od najmanje 1 Tbps, bilo izravnom vezom ili uvođenjem elemenata potrebnih za priključenje na paneuropske okosnice, najmanje dvaju računalnih objekata, superračunalnih objekata ili podatkovnih infrastruktura i. koji sudjeluju u Zajedničkom poduzeću za europsko računalstvo visokih performansi osnovanom Uredbom Vijeća (EU) 2018/1488 (Uredba Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi, T/10594/2018/INIT, SL L 252, 8.10.2018., str. 1.–34.), istraživačkim infrastrukturama, vodećim istraživanjima i misijama definiranima u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba o Obzoru Europa) i Uredbi Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) (SL L 206, 8.8.2009., str. 1.) i ii. koji se nalaze u najmanje dvije države članice EU-a ili državi članica EU-a i članici europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- | --- |

iii.

Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na projekte prekograničnih terabitnih okosnica koji povezuju određene računalne objekte, superračunalne objekte i podatkovnu infrastrukturu kako je definirano u nastavku:

—

Projekt podupire povezanost putem nesmetane povezivosti s kraja na kraj od najmanje 1 Tbps, bilo izravnom vezom ili uvođenjem elemenata potrebnih za priključenje na paneuropske okosnice, najmanje dvaju računalnih objekata, superračunalnih objekata ili podatkovnih infrastruktura i. koji sudjeluju u Zajedničkom poduzeću za europsko računalstvo visokih performansi osnovanom Uredbom Vijeća (EU) 2018/1488 (Uredba Vijeća (EU) 2018/1488 od 28. rujna 2018. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi, T/10594/2018/INIT, SL L 252, 8.10.2018., str. 1.–34.), istraživačkim infrastrukturama, vodećim istraživanjima i misijama definiranima u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba o Obzoru Europa) i Uredbi Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) (SL L 206, 8.8.2009., str. 1.) i ii. koji se nalaze u najmanje dvije države članice EU-a ili državi članica EU-a i članici europskog istraživačkog prostora.

| — | Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja, kao što su ulaganja povezana samo s nadogradnjom softvera ili licenciranjem. |
| --- | --- |

—

Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja, kao što su ulaganja povezana samo s nadogradnjom softvera ili licenciranjem.

| — | Projekt se provodi kupnjom kapaciteta i/ili opreme provedbom postupka javne nabave. |
| --- | --- |

—

Projekt se provodi kupnjom kapaciteta i/ili opreme provedbom postupka javne nabave.

| — | Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti. |
| --- | --- |

—

Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti.

| iv. | Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na projekte prekograničnih mrežnih okosnica kojima se povezuju infrastrukture u oblaku:






  — | Projekt povezuje infrastrukture u oblaku socioekonomskih pokretača, kako je definirano u članku 8. stavku 3. točki (a) Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koji su javna ili privatna poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području obrazovanja, socijalnih usluga uključujući zdravstvo, javne uprave, prometa, poštanskih usluga i kulture, kako je navedeno u članku 106. stavku 2. Ugovora i u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (*9) ili naknadnim pravnim aktima koji zamjenjuju tu odluku. |
| --- | --- | --- |

iv.

Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na projekte prekograničnih mrežnih okosnica kojima se povezuju infrastrukture u oblaku:

—

Projekt povezuje infrastrukture u oblaku socioekonomskih pokretača, kako je definirano u članku 8. stavku 3. točki (a) Uredbe (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koji su javna ili privatna poduzeća kojima je povjereno pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa u području obrazovanja, socijalnih usluga uključujući zdravstvo, javne uprave, prometa, poštanskih usluga i kulture, kako je navedeno u članku 106. stavku 2. Ugovora i u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (*9) ili naknadnim pravnim aktima koji zamjenjuju tu odluku.

| — | Projekt se sastoji od uvođenja novih prekograničnih mrežnih okosnica ili znatne nadogradnje postojećih te i. uključuje najmanje dvije države članice jer prelazi granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelazi granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora. |
| --- | --- |

—

Projekt se sastoji od uvođenja novih prekograničnih mrežnih okosnica ili znatne nadogradnje postojećih te i. uključuje najmanje dvije države članice jer prelazi granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelazi granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora.

| — | Projekt uključuje najmanje tri subjekta među prihvatljivim socioekonomskim pokretačima koji djeluju u različitoj državi članici od ostalih. |
| --- | --- |

—

Projekt uključuje najmanje tri subjekta među prihvatljivim socioekonomskim pokretačima koji djeluju u različitoj državi članici od ostalih.

| — | Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja, kao što su ulaganja povezana samo s nadogradnjom softvera ili licenciranjem. Projekt omogućuje simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje višekratnika 10 Gbps. |
| --- | --- |

—

Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu koje nadilazi marginalna ulaganja, kao što su ulaganja povezana samo s nadogradnjom softvera ili licenciranjem. Projekt omogućuje simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje višekratnika 10 Gbps.

| — | Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti. |
| --- | --- |

—

Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti.

| v. | Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na ulaganja u prekogranične podmorske kabele:






  — | Projekt se sastoji od prekograničnih dionica, kako su definirane u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koje i. uključuju najmanje dvije države članice jer prelaze granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelaze granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora. Kao alternativa, infrastruktura za koju je primljena potpora isključivo je veleprodajna mreža i omogućuje bolju povezivost europskih najudaljenijih regija ili prekomorskih područja, čak i unutar jedne države članice. |
| --- | --- | --- |

v.

Sljedeći kumulativni posebni kriteriji primjenjuju se na ulaganja u prekogranične podmorske kabele:

—

Projekt se sastoji od prekograničnih dionica, kako su definirane u Uredbi (EU) [...]/[...] (Uredba CEF2), koje i. uključuju najmanje dvije države članice jer prelaze granicu dviju ili više država članica; ili ii. prelaze granicu između najmanje jedne države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora. Kao alternativa, infrastruktura za koju je primljena potpora isključivo je veleprodajna mreža i omogućuje bolju povezivost europskih najudaljenijih regija ili prekomorskih područja, čak i unutar jedne države članice.

| — | Potpore se ne smiju dodjeljivati za projekte na pravcima koji su već pokriveni dvjema postojećim ili planiranim okosnicama infrastrukture. |
| --- | --- |

—

Potpore se ne smiju dodjeljivati za projekte na pravcima koji su već pokriveni dvjema postojećim ili planiranim okosnicama infrastrukture.

| — | Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu uvođenjem novog podmorskog kabela ili povezivanjem s postojećim podmorskim kabelom, čime se rješavaju problemi zalihosti i nadilaze marginalna ulaganja. Projekt omogućuju simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps. |
| --- | --- |

—

Projekt osigurava znatno novo ulaganje u širokopojasnu mrežu uvođenjem novog podmorskog kabela ili povezivanjem s postojećim podmorskim kabelom, čime se rješavaju problemi zalihosti i nadilaze marginalna ulaganja. Projekt omogućuju simetrične brzine preuzimanja i učitavanja od najmanje 1 Gbps.

| — | Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti. |
| --- | --- |

—

Projekt podupire uvođenje nove pasivne infrastrukture samo ako se postojeća pasivna infrastruktura ne može ponovno upotrijebiti.

3.   Potpore za proizvodnju energije i energetsku infrastrukturu ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | potpore se dodjeljuju samo za ulaganja u energetsku infrastrukturu plina i električne energije s pristupom trećim stranama, tarifnim uređenjem i izdvajanjem u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu za sljedeće kategorije projekata:






  i. | za skladištenje energije, projekti uvršteni na popis projekata od zajedničkog interesa Unije iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*9); |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore se dodjeljuju samo za ulaganja u energetsku infrastrukturu plina i električne energije s pristupom trećim stranama, tarifnim uređenjem i izdvajanjem u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu za sljedeće kategorije projekata:

i.

za skladištenje energije, projekti uvršteni na popis projekata od zajedničkog interesa Unije iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*9);

| ii. | za energetske infrastrukture osim za skladištenje, sljedeći projekti:






  — | pametne mreže; |
| --- | --- | --- |

ii.

za energetske infrastrukture osim za skladištenje, sljedeći projekti:

—

pametne mreže;

| — | projekti koji zadovoljavaju bilo koji od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 347/2013; |
| --- | --- |

—

projekti koji zadovoljavaju bilo koji od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 347/2013;

| — | projekti uvršteni na popis projekata od zajedničkog interesa Unije iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 347/2013; |
| --- | --- |

—

projekti uvršteni na popis projekata od zajedničkog interesa Unije iz Priloga VII. Uredbi (EU) br. 347/2013;

| — | projekti u potpomognutim područjima; |
| --- | --- |

—

projekti u potpomognutim područjima;

| (b) | potpore za ulaganje u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ispunjavaju sljedeće zahtjeve:






  i. | potpore se dodjeljuju isključivo za nova postrojenja odabrana na konkurentnoj, transparentnoj, objektivnoj i nediskriminirajućoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

(b)

potpore za ulaganje u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

i.

potpore se dodjeljuju isključivo za nova postrojenja odabrana na konkurentnoj, transparentnoj, objektivnoj i nediskriminirajućoj osnovi;

| ii. | potpore se ne smiju dodjeljivati za hidroenergetska postrojenja koja ne ispunjavaju uvjete utvrđene Direktivom 2000/60/EZ (*10); |
| --- | --- |

ii.

potpore se ne smiju dodjeljivati za hidroenergetska postrojenja koja ne ispunjavaju uvjete utvrđene Direktivom 2000/60/EZ (*10);

| iii. | u slučaju postrojenja za proizvodnju biogoriva, potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima koja proizvode održiva biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina; |
| --- | --- |

iii.

u slučaju postrojenja za proizvodnju biogoriva, potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima koja proizvode održiva biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina;

| (c) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točke (a) ovog stavka ne smije premašiti 150 milijuna EUR. Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točke (b) ovog stavka ne smije premašiti 75 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(c)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točke (a) ovog stavka ne smije premašiti 150 milijuna EUR. Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točke (b) ovog stavka ne smije premašiti 75 milijuna EUR.

4.   Potpore za socijalnu, obrazovnu i kulturnu infrastrukturu i djelatnosti te infrastrukturu i djelatnosti za očuvanje prirodne baštine ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku ne smije premašiti:






  i. | 100 milijuna EUR po projektu za ulaganja u infrastrukturu koja se koristi za pružanje socijalnih usluga, obrazovanje ili u kulturne svrhe te za djelatnosti utvrđene u članku 53. stavku 2., uključujući prirodnu baštinu; |
| --- | --- | --- |

(a)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku ne smije premašiti:

i.

100 milijuna EUR po projektu za ulaganja u infrastrukturu koja se koristi za pružanje socijalnih usluga, obrazovanje ili u kulturne svrhe te za djelatnosti utvrđene u članku 53. stavku 2., uključujući prirodnu baštinu;

| ii. | 30 milijuna EUR za djelatnosti povezane sa socijalnim uslugama i kulturom; |
| --- | --- |

ii.

30 milijuna EUR za djelatnosti povezane sa socijalnim uslugama i kulturom;

| iii. | 5 milijuna EUR za obrazovanje i usavršavanje; |
| --- | --- |

iii.

5 milijuna EUR za obrazovanje i usavršavanje;

| (b) | potpore se ne smiju dodjeljivati za usavršavanje čiji je cilj usklađivanje s obveznim nacionalnim zahtjevima o usavršavanju. |
| --- | --- |

(b)

potpore se ne smiju dodjeljivati za usavršavanje čiji je cilj usklađivanje s obveznim nacionalnim zahtjevima o usavršavanju.

5.   Potpore za promet i prometnu infrastrukturu ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | potpore za infrastrukturu, osim za luke, dodjeljuju se isključivo sljedećim projektima:






  i. | projektima od zajedničkog interesa, kako su definirani u članku 3. točki (a) Uredbe (EU) br. 1315/2013, osim projekata koji se odnose na infrastrukturu luka ili zračnih luka; |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore za infrastrukturu, osim za luke, dodjeljuju se isključivo sljedećim projektima:

i.

projektima od zajedničkog interesa, kako su definirani u članku 3. točki (a) Uredbe (EU) br. 1315/2013, osim projekata koji se odnose na infrastrukturu luka ili zračnih luka;

| ii. | povezivanju na gradske čvorove transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

ii.

povezivanju na gradske čvorove transeuropske prometne mreže;

| iii. | željezničkim vozilima samo za pružanje usluga željezničkog prijevoza koje nisu obuhvaćene ugovorom o javnim uslugama u smislu Uredbe (EZ) br. 1370/2007 (*11), pod uvjetom da je korisnik novi sudionik; |
| --- | --- |

iii.

željezničkim vozilima samo za pružanje usluga željezničkog prijevoza koje nisu obuhvaćene ugovorom o javnim uslugama u smislu Uredbe (EZ) br. 1370/2007 (*11), pod uvjetom da je korisnik novi sudionik;

| iv. | gradskom prijevozu; |
| --- | --- |

iv.

gradskom prijevozu;

| v. | infrastrukturi za alternativna goriva ili infrastrukturi za mobilnost s nultim/niskim emisijama. |
| --- | --- |

v.

infrastrukturi za alternativna goriva ili infrastrukturi za mobilnost s nultim/niskim emisijama.

| (b) | Potpore za projekte lučke infrastrukture ispunjavaju sljedeće zahtjeve:






  i. | potpore se mogu dodijeliti samo za ulaganja u pristupnu infrastrukturu i lučku infrastrukturu koja je zainteresiranim korisnicima dostupna na jednakoj i nediskriminirajućoj osnovi, u skladu s tržišnim uvjetima; |
| --- | --- | --- |

(b)

Potpore za projekte lučke infrastrukture ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

i.

potpore se mogu dodijeliti samo za ulaganja u pristupnu infrastrukturu i lučku infrastrukturu koja je zainteresiranim korisnicima dostupna na jednakoj i nediskriminirajućoj osnovi, u skladu s tržišnim uvjetima;

| ii. | bilo kakva koncesija ili drugo odobravanje trećoj strani izgradnje, nadogradnje, upravljanja ili najma lučke infrastrukture za koju je primljena potpora dodjeljuje se na konkurentnoj, transparentnoj, nediskriminirajućoj i bezuvjetnoj osnovi; |
| --- | --- |

ii.

bilo kakva koncesija ili drugo odobravanje trećoj strani izgradnje, nadogradnje, upravljanja ili najma lučke infrastrukture za koju je primljena potpora dodjeljuje se na konkurentnoj, transparentnoj, nediskriminirajućoj i bezuvjetnoj osnovi;

| iii. | potpore se ne smiju dodjeljivati za ulaganja u nadgrađe luke. |
| --- | --- |

iii.

potpore se ne smiju dodjeljivati za ulaganja u nadgrađe luke.

| (c) | Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU u skladu s točkama (a) ili (b) ovog stavka bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 150 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(c)

Nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU u skladu s točkama (a) ili (b) ovog stavka bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 150 milijuna EUR.

6.   Potpore za druge infrastrukture ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | potpore se dodjeljuju isključivo sljedećim projektima:






  i. | ulaganjima u infrastrukturu za javnu vodoopskrbu i odvodnju otpadnih voda; |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore se dodjeljuju isključivo sljedećim projektima:

i.

ulaganjima u infrastrukturu za javnu vodoopskrbu i odvodnju otpadnih voda;

| ii. | ulaganjima u recikliranje i pripremu za ponovnu uporabu otpada u skladu s člankom 47. stavcima od 1. do 6. ove Uredbe, u mjeri u kojoj su namijenjena gospodarenju otpadom koji proizvode druga poduzeća; |
| --- | --- |

ii.

ulaganjima u recikliranje i pripremu za ponovnu uporabu otpada u skladu s člankom 47. stavcima od 1. do 6. ove Uredbe, u mjeri u kojoj su namijenjena gospodarenju otpadom koji proizvode druga poduzeća;

| iii. | ulaganjima u istraživačku infrastrukturu; |
| --- | --- |

iii.

ulaganjima u istraživačku infrastrukturu;

| iv. | ulaganjima u izgradnju ili nadogradnju objekata inovacijskih klastera; |
| --- | --- |

iv.

ulaganjima u izgradnju ili nadogradnju objekata inovacijskih klastera;

| (b) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 100 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(b)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 100 milijuna EUR.

7.   Potpore za zaštitu okoliša, uključujući zaštitu klime, ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | potpore se dodjeljuju isključivo sljedećim projektima:






  i. | ulaganjima koja poduzetnicima omogućuju da ublaže ili spriječe štetu nanesenu fizičkom okolišu (uključujući klimatske promjene) ili prirodnim resursima koja je nastala zbog djelatnosti korisnika, u mjeri u kojoj to ulaganje premašuje norme Unije u pogledu zaštite okoliša ili se njime u nedostatku primjenjivih normi Unije povećava razina zaštite okoliša odnosno ono je rana prilagodba budućim normama Unije za zaštitu okoliša; |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore se dodjeljuju isključivo sljedećim projektima:

i.

ulaganjima koja poduzetnicima omogućuju da ublaže ili spriječe štetu nanesenu fizičkom okolišu (uključujući klimatske promjene) ili prirodnim resursima koja je nastala zbog djelatnosti korisnika, u mjeri u kojoj to ulaganje premašuje norme Unije u pogledu zaštite okoliša ili se njime u nedostatku primjenjivih normi Unije povećava razina zaštite okoliša odnosno ono je rana prilagodba budućim normama Unije za zaštitu okoliša;

| ii. | mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti poduzetnika, u mjeri u kojoj cilj poboljšanja nije osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, čak i ako još nisu na snazi; |
| --- | --- |

ii.

mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti poduzetnika, u mjeri u kojoj cilj poboljšanja nije osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, čak i ako još nisu na snazi;

| iii. | zbrinjavanju onečišćenih lokacija, u mjeri u kojoj nije utvrđena pravna ili fizička osoba odgovorna za štetu u okolišu na temelju primjenjivog prava u skladu s načelom „onečišćivač plaća” iz članka 45. stavka 3.; |
| --- | --- |

iii.

zbrinjavanju onečišćenih lokacija, u mjeri u kojoj nije utvrđena pravna ili fizička osoba odgovorna za štetu u okolišu na temelju primjenjivog prava u skladu s načelom „onečišćivač plaća” iz članka 45. stavka 3.;

| iv. | studijama zaštite okoliša; |
| --- | --- |

iv.

studijama zaštite okoliša;

| v. | poboljšanju i obnovi bioraznolikosti i ekosustavâ ako ta djelatnost doprinosi zaštiti, očuvanju ili obnavljanju bioraznolikosti i postizanju dobrog stanja ekosustavâ odnosno zaštiti ekosustavâ koji su već u dobrom stanju. |
| --- | --- |

v.

poboljšanju i obnovi bioraznolikosti i ekosustavâ ako ta djelatnost doprinosi zaštiti, očuvanju ili obnavljanju bioraznolikosti i postizanju dobrog stanja ekosustavâ odnosno zaštiti ekosustavâ koji su već u dobrom stanju.

| (b) | U mjeri u kojoj se mjera potpore odnosi na mjere kojima se poboljšava energetska učinkovitost stambenih zgrada i zgrada namijenjenih obavljanju djelatnosti povezanih sa socijalnim uslugama, potpore se mogu odobriti i za mjere kojima se istodobno poboljšava energetska učinkovitost stambene zgrade i integriraju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji u stambenoj zgradi na koju se odnosi mjera potpore za poboljšanje energetske učinkovitosti, pod sljedećim uvjetima:






  i. | integrirano postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji povezano je s proizvodnjom električne i/ili toplinske energije; može se kombinirati s opremom za skladištenje; |
| --- | --- | --- |

(b)

U mjeri u kojoj se mjera potpore odnosi na mjere kojima se poboljšava energetska učinkovitost stambenih zgrada i zgrada namijenjenih obavljanju djelatnosti povezanih sa socijalnim uslugama, potpore se mogu odobriti i za mjere kojima se istodobno poboljšava energetska učinkovitost stambene zgrade i integriraju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji u stambenoj zgradi na koju se odnosi mjera potpore za poboljšanje energetske učinkovitosti, pod sljedećim uvjetima:

i.

integrirano postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji povezano je s proizvodnjom električne i/ili toplinske energije; može se kombinirati s opremom za skladištenje;

| ii. | proizvodnja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji ne smije za više od 20 % premašiti ukupnu agregiranu potražnju stanara zgrade; |
| --- | --- |

ii.

proizvodnja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na lokaciji ne smije za više od 20 % premašiti ukupnu agregiranu potražnju stanara zgrade;

| iii. | instalirani kapacitet postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne smije premašiti 500 kW; |
| --- | --- |

iii.

instalirani kapacitet postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne smije premašiti 500 kW;

| iv. | krajnji korisnik potpore može biti vlasnik zgrade ili najmoprimac; |
| --- | --- |

iv.

krajnji korisnik potpore može biti vlasnik zgrade ili najmoprimac;

| (c) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točaka (a) i (b) ovog stavka ne smije premašiti 50 milijuna EUR; |
| --- | --- |

(c)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu iz točaka (a) i (b) ovog stavka ne smije premašiti 50 milijuna EUR;

| (d) | potpore za mjere kojima se poboljšava energetska učinkovitost zgrada mogu se odnositi i na sklapanje ugovora o energetskom učinku, pod sljedećim uvjetima:






  i. | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 30 milijuna EUR; |
| --- | --- | --- |

(d)

potpore za mjere kojima se poboljšava energetska učinkovitost zgrada mogu se odnositi i na sklapanje ugovora o energetskom učinku, pod sljedećim uvjetima:

i.

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 30 milijuna EUR;

| ii. | potpora ima oblik zajma ili jamstva; |
| --- | --- |

ii.

potpora ima oblik zajma ili jamstva;

| iii. | potpora se dodjeljuje MSP-ovima ili malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

iii.

potpora se dodjeljuje MSP-ovima ili malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije;

| iv. | potpora se dodjeljuje samo za ugovore o energetskom učinku u smislu članka 2. stavka 27. Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (*12). |
| --- | --- |

iv.

potpora se dodjeljuje samo za ugovore o energetskom učinku u smislu članka 2. stavka 27. Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (*12).

8.   Potpore za istraživanje, razvoj, inovacije i digitalizaciju ispunjavaju sljedeće zahtjeve:

| (a) | potpore se mogu dodijeliti za:






  i. | temeljno istraživanje; |
| --- | --- | --- |

(a)

potpore se mogu dodijeliti za:

i.

temeljno istraživanje;

| ii. | industrijsko istraživanje; |
| --- | --- |

ii.

industrijsko istraživanje;

| iii. | eksperimentalni razvoj; |
| --- | --- |

iii.

eksperimentalni razvoj;

| iv. | inovacije procesa ili organizacije poslovanja za MSP-ove; |
| --- | --- |

iv.

inovacije procesa ili organizacije poslovanja za MSP-ove;

| v. | savjetodavne usluge za inovacije i usluge podrške inovacijama za MSP-ove, |
| --- | --- |

v.

savjetodavne usluge za inovacije i usluge podrške inovacijama za MSP-ove,

| vi. | digitalizaciju za MSP-ove; |
| --- | --- |

vi.

digitalizaciju za MSP-ove;

| (b) | za projekte obuhvaćene ovim stavkom točkom (a) podtočkama i., ii. i iii. nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 75 milijuna EUR. Za projekte obuhvaćene ovim stavkom. točkom (a) podtočkama iv., v. i vi. nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 30 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(b)

za projekte obuhvaćene ovim stavkom točkom (a) podtočkama i., ii. i iii. nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 75 milijuna EUR. Za projekte obuhvaćene ovim stavkom. točkom (a) podtočkama iv., v. i vi. nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU bilo kojem krajnjem korisniku po projektu ne smije premašiti 30 milijuna EUR.

9.   MSP-ovi ili mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije mogu, uz razloge spojivosti utvrđene u ovom članku stavcima od 2. do 8., primati potporu u obliku financiranja potporom iz fonda InvestEU pod sljedećim uvjetima:

| (a) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 15 milijuna EUR i dodjeljuje se:






  i. | mikropoduzećima; |
| --- | --- | --- |

(a)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 15 milijuna EUR i dodjeljuje se:

i.

mikropoduzećima;

| ii. | MSP-ovima koji još ne posluju ni na jednom tržištu ili posluju manje od sedam godina od svoje prve komercijalne prodaje; |
| --- | --- |

ii.

MSP-ovima koji još ne posluju ni na jednom tržištu ili posluju manje od sedam godina od svoje prve komercijalne prodaje;

| iii. | MSP-ovima koji ulaze na novo tržište proizvoda ili zemljopisno tržište, pri čemu početno ulaganje za ulazak na novo tržište proizvoda ili zemljopisno tržište mora iznositi više od 50 % prosječnog godišnjeg prometa tijekom proteklih pet godina; |
| --- | --- |

iii.

MSP-ovima koji ulaze na novo tržište proizvoda ili zemljopisno tržište, pri čemu početno ulaganje za ulazak na novo tržište proizvoda ili zemljopisno tržište mora iznositi više od 50 % prosječnog godišnjeg prometa tijekom proteklih pet godina;

| iv. | inovacijskim poduzećima; |
| --- | --- |

iv.

inovacijskim poduzećima;

| v. | MSP-ovima ili malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije čije se glavne djelatnosti nalaze u potpomognutim područjima, pod uvjetom da se financiranje ne koristi za premještanje djelatnosti kako je definirano u članku 2. stavku 61.a; ili |
| --- | --- |

v.

MSP-ovima ili malim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije čije se glavne djelatnosti nalaze u potpomognutim područjima, pod uvjetom da se financiranje ne koristi za premještanje djelatnosti kako je definirano u članku 2. stavku 61.a; ili

| (b) | nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 2 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(b)

nominalni iznos ukupnog financiranja potporom iz fonda InvestEU po krajnjem korisniku ne premašuje 2 milijuna EUR.

Članak 56.f

Uvjeti za potpore uključene u komercijalno orijentirane financijske proizvode koji se financiraju sredstvima fonda InvestEU

1.   Financijska sredstva se krajnjim korisnicima dodjeljuju putem komercijalnih financijskih posrednika koji se na temelju objektivnih kriterija odabiru otvoreno, transparentno i bez diskriminacije.

2.   Komercijalni financijski posrednik koji dodjeljuje financijska sredstva krajnjem korisniku zadržava minimalnu izloženost riziku od 20 % svake transakcije financiranja.

3.   Nominalni iznos ukupnih financijskih sredstava koji komercijalni financijski posrednik dodijeli bilo kojem krajnjem korisniku ne smije premašiti 7,5 milijuna EUR.

(*9)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 713/2009 i (EZ) br. 714/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 28.12.2013., str. 39.)."

*9

(*9)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 713/2009 i (EZ) br. 714/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 28.12.2013., str. 39.)."

*9

(*10)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L [...], [...], str. [...].)."

*10

(*11)  Uredba (EU) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 1191/1107/EU (SL L 315, 20.12.2013., str. 1.)."

*11

(*12)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).”"

*12

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

Sastavljeno u Bruxellesu ...

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.).”

*1

(*2)  Odluka Komisije od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koja se dodjeljuje određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

*2

(*3)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

*3

(*4)  Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (SL L 343, 14.12.2012., str. 32.).”

*4

(*5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).”

*5

(*6)  Za programe u skladu s člancima 16. i 21. ove Uredbe od zahtjeva za objavu informacija o svakoj pojedinačnoj dodjeli koja premašuje 500 000 EUR može se odustati u slučaju MSP-ova koji nisu izvršili niti jednu komercijalnu prodaju ni na kojem tržištu.”

*6

(*7)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).”

*7

(*8)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 481/2014 оd 4. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s posebnim pravilima o prihvatljivosti izdataka za programe suradnje (SL L 138, 13.5.2014., str. 45.).”

*8

(*9)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 713/2009 i (EZ) br. 714/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 28.12.2013., str. 39.).

*9

(*10)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L [...], [...], str. [...].).

*10

(*11)  Uredba (EU) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 1191/1107/EU (SL L 315, 20.12.2013., str. 1.).

*11

(*12)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).””

*12

---

(1)  SL L 248, 24.9.2015., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (SL L 347, 20.12.2013., str. 259.).

3

(4)  SL L [...], [...], str. [...].

4

---

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/20

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9833 – KKR/Viridor)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 170/02)

Dana 6. svibnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9833. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9833. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/21

---

Tečajna lista eura (1)

15. svibnja 2020.

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0798 |
| JPY | japanski jen | 115,53 |
| DKK | danska kruna | 7,4576 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88738 |
| SEK | švedska kruna | 10,6695 |
| CHF | švicarski franak | 1,0513 |
| ISK | islandska kruna | 157,50 |
| NOK | norveška kruna | 11,0568 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,589 |
| HUF | mađarska forinta | 354,70 |
| PLN | poljski zlot | 4,5650 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8400 |
| TRY | turska lira | 7,4689 |
| AUD | australski dolar | 1,6805 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5231 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3693 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8145 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5397 |
| KRW | južnokorejski von | 1 332,60 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,0761 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6759 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5693 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 127,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6982 |
| PHP | filipinski pezo | 54,778 |
| RUB | ruski rubalj | 79,6208 |
| THB | tajlandski baht | 34,656 |
| BRL | brazilski real | 6,3172 |
| MXN | meksički pezo | 25,8966 |
| INR | indijska rupija | 81,9885 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0798

JPY

japanski jen

115,53

DKK

danska kruna

7,4576

GBP

funta sterlinga

0,88738

SEK

švedska kruna

10,6695

CHF

švicarski franak

1,0513

ISK

islandska kruna

157,50

NOK

norveška kruna

11,0568

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,589

HUF

mađarska forinta

354,70

PLN

poljski zlot

4,5650

RON

rumunjski novi leu

4,8400

TRY

turska lira

7,4689

AUD

australski dolar

1,6805

CAD

kanadski dolar

1,5231

HKD

hongkonški dolar

8,3693

NZD

novozelandski dolar

1,8145

SGD

singapurski dolar

1,5397

KRW

južnokorejski von

1 332,60

ZAR

južnoafrički rand

20,0761

CNY

kineski renminbi-juan

7,6759

HRK

hrvatska kuna

7,5693

IDR

indonezijska rupija

16 127,82

MYR

malezijski ringit

4,6982

PHP

filipinski pezo

54,778

RUB

ruski rubalj

79,6208

THB

tajlandski baht

34,656

BRL

brazilski real

6,3172

MXN

meksički pezo

25,8966

INR

indijska rupija

81,9885

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/22

---

Tematsko izvješće br. 12/2020

„Europski savjetodavni centar za ulaganja – osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen”

(2020/C 170/04)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 12/2020 „Europski savjetodavni centar za ulaganja – osnovan je s ciljem poticanja ulaganja u EU-u, no njegov je učinak i dalje ograničen”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/23

---

NACIONALNA IZUZEĆA ZA PRUŽATELJE USLUGA IGARA NA SREĆU OD NACIONALNIH ODREDBI KOJIMA SE PRENOSI DIREKTIVA (EU) 2015/849 (DIREKTIVA O SPREČAVANJU PRANJA NOVCA)

Popis država članica koje su odlučile da će pružatelje određenih usluga igara na sreću izuzeti od nacionalnih odredbi kojima se prenosi Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma

(2020/C 170/05)

Ako država članica odluči u cijelosti ili djelomično izuzeti pružatelje određenih usluga igara na sreću od nacionalnih odredbi kojima se prenosi ta direktiva, tu odluku priopćuje Komisiji uz obrazloženje koje se temelji na posebnoj procjeni rizika. Država članica može tu obavijest dostaviti ili opozvati u svakom trenutku. Komisija takve odluke priopćuje drugim državama članicama.

Do ožujka 2020. takvu su odluku Komisiji priopćile sljedeće države članice:

| Država članica | Izuzeti pružatelj(i) usluga igara a sreću |
| --- | --- |
| Belgija | U skladu s člankom 5. stavkom 1. Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma od 18. rujna 2017.:
  Državna lutrija |
| Češka | U skladu sa Zakonom br. 253/2008 od 5. lipnja 2008. o odabranim mjerama protiv legalizacije imovinske koristi stečene kaznenim djelom i financiranjem terorizma priređivači:






  — | binga ili tombole |

Država članica

Izuzeti pružatelj(i) usluga igara a sreću

Belgija

U skladu s člankom 5. stavkom 1. Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma od 18. rujna 2017.:

Državna lutrija

Češka

U skladu sa Zakonom br. 253/2008 od 5. lipnja 2008. o odabranim mjerama protiv legalizacije imovinske koristi stečene kaznenim djelom i financiranjem terorizma priređivači:

—

binga ili tombole

| — | lutrijskih igara s novčanim dobicima |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara s novčanim dobicima

| — | lutrijskih igara s dobicima u obliku stvari, usluga ili prava |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara s dobicima u obliku stvari, usluga ili prava

| — | instant lutrije i/ili brojčane lutrije |
| --- | --- |

—

instant lutrije i/ili brojčane lutrije

Danska

Na temelju članka 1. stavka 5. Zakona br. 651 od 8. lipnja 2017. o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma i Obavijesti o djelomičnom izuzeću određenih igara od propisa o sprečavanju pranja novca od 26. lipnja 2017. priređivači

| — | lokalnih igara klađenja |
| --- | --- |

—

lokalnih igara klađenja

| — | binga |
| --- | --- |

—

binga

| — | tombole |
| --- | --- |

—

tombole

| — | igara na sreću na automatima s novčanim dobicima |
| --- | --- |

—

igara na sreću na automatima s novčanim dobicima

| — | lutrijskih igara, brojčane (Klasselotteriet) i neprofitne lutrije |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara, brojčane (Klasselotteriet) i neprofitne lutrije

| — | pokera u prostoru priređivača |
| --- | --- |

—

pokera u prostoru priređivača

| — | binga putem interneta |
| --- | --- |

—

binga putem interneta

| — | upravljačkih igara |
| --- | --- |

—

upravljačkih igara

| — | natjecanja putem SMS usluga ili sličnoga |
| --- | --- |

—

natjecanja putem SMS usluga ili sličnoga

Estonija

Kako je definirano u estonskom Zakonu o igrama na sreću od 15. listopada 2008., u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma od 26. listopada 2017. priređivači:

| — | komercijalnih lutrijskih igara |
| --- | --- |

—

komercijalnih lutrijskih igara

Finska

U skladu s poglavljem 1. odjeljkom 3. člankom 4. Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma od 28. lipnja 2017. (444/2017) priređivači:

| — | igara na sreću na automatima izvan kasina |
| --- | --- |

—

igara na sreću na automatima izvan kasina

Njemačka

U skladu s člankom 2. stavkom 1. br. 15. Zakona iz 2017. o otkrivanju imovinske koristi ostvarene ozbiljnim kaznenim djelima (Zakon o sprečavanju pranja novca):

| — | udruge koje posluju s totalizatorima, na temelju članka 1. Zakona o klađenju na utrke i lutrijskim igrama i priređivači |
| --- | --- |

—

udruge koje posluju s totalizatorima, na temelju članka 1. Zakona o klađenju na utrke i lutrijskim igrama i priređivači

| — | binga |
| --- | --- |

—

binga

| — | igara na automatima za igre na sreću izvan kasina na temelju članka 33.c Zakonika o obavljanju industrijskih, trgovačkih i obrtničkih djelatnosti |
| --- | --- |

—

igara na automatima za igre na sreću izvan kasina na temelju članka 33.c Zakonika o obavljanju industrijskih, trgovačkih i obrtničkih djelatnosti

| — | lutrijskih igara dopuštenih državnim propisima i društvenih lutrijskih igara |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara dopuštenih državnim propisima i društvenih lutrijskih igara

Irska

Kako je definirano u članku 25. stavku 8. Zakona o kaznenom pravosuđu (sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma) iz 2010. kako je izmijenjen, i u Pravilniku br. 3 Zakonski instrument 487/2018 priređivači:

| — | binga |
| --- | --- |

—

binga

| — | igara na sreću i zabavnih igara u klubovima |
| --- | --- |

—

igara na sreću i zabavnih igara u klubovima

| — | lutrijskih igara |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara

| — | pokera u prostoru priređivača |
| --- | --- |

—

pokera u prostoru priređivača

Švedska

U skladu s člankom 20. Zakona o mjerama za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma (SFS 2017:630) i Smjernicama za pravilnike i opće savjete švedskog tijela nadležnog za igre na sreću: 2017:2 priređivači:

| — | binga na temelju odobrenja tijela nadležnog za igre na sreću u skladu s drugom rečenicom prvog podstavka članka 42. Zakona o lutrijskim igrama (1994:1000) |
| --- | --- |

—

binga na temelju odobrenja tijela nadležnog za igre na sreću u skladu s drugom rečenicom prvog podstavka članka 42. Zakona o lutrijskim igrama (1994:1000)

| — | igara na automatima za igre na sreću s robnim dobicima |
| --- | --- |

—

igara na automatima za igre na sreću s robnim dobicima

| — | igara na automatima za igre na sreću s novčanim dobicima i automatima za igre na sreću sa žetonima koje se priređuju na temelju dozvole iz članka 26. Zakona o lutrijskim igrama |
| --- | --- |

—

igara na automatima za igre na sreću s novčanim dobicima i automatima za igre na sreću sa žetonima koje se priređuju na temelju dozvole iz članka 26. Zakona o lutrijskim igrama

| — | lutrijskih igara koje se priređuju na temelju dozvole ili registracije u skladu s člancima 16. i 17. Zakona o lutrijskim igrama i koje priređuju udruge koje su prije svega aktivne samo u jednoj općini ili u nekoliko općina u istoj regiji |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara koje se priređuju na temelju dozvole ili registracije u skladu s člancima 16. i 17. Zakona o lutrijskim igrama i koje priređuju udruge koje su prije svega aktivne samo u jednoj općini ili u nekoliko općina u istoj regiji

| — | lutrijskih igara koje se priređuju na temelju dozvole u skladu s člankom 16. Zakona o lutrijskim igrama u nekoliko regija |
| --- | --- |

—

lutrijskih igara koje se priređuju na temelju dozvole u skladu s člankom 16. Zakona o lutrijskim igrama u nekoliko regija

| — | „pravih lutrijskih igara” u skladu s člankom 4. Zakona o lutrijskim igrama koje se priređuju na temelju dozvole u skladu s člankom 45. Zakona o lutrijskim igrama i distribuiraju preko posrednika |
| --- | --- |

—

„pravih lutrijskih igara” u skladu s člankom 4. Zakona o lutrijskim igrama koje se priređuju na temelju dozvole u skladu s člankom 45. Zakona o lutrijskim igrama i distribuiraju preko posrednika

| — | ruleta, igara s kockicama i kartama koje se priređuju u skladu s člankom 32. Zakona o lutrijskim igrama. |
| --- | --- |

—

ruleta, igara s kockicama i kartama koje se priređuju u skladu s člankom 32. Zakona o lutrijskim igrama.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/25

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 170/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika STRABAG SE („STRABAG group”, Austrija), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika STRABAG SE („STRABAG group”, Austrija),

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG („KEMNA BAU”, Njemačka),

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt”), zajednički pothvat koji treba biti osnovan u Njemačkoj. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG („Heideasphalt”), zajednički pothvat koji treba biti osnovan u Njemačkoj.

Poduzetnici Deutsche Asphalt i KEMNA BAU stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Heideasphalt.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | STRABAG je globalna građevinska grupa koja djeluje u svim područjima građevinarstva, osobito u gradnji prometne infrastrukture, zgrada, inženjeringu, gradnji željeznica, pružanju usluga povezanih s gradnjom (upravljanje objektima) te ekstrakcijom sirovina i građevinskih materijala i trgovinom njima; Deutsche Asphalt je dio te grupe koji se bavi proizvodnjom raznih vrsta asfalta za nosivi sloj, vezni sloj i površinski (habajući) sloj cestâ, |
| --- | --- |

—

STRABAG je globalna građevinska grupa koja djeluje u svim područjima građevinarstva, osobito u gradnji prometne infrastrukture, zgrada, inženjeringu, gradnji željeznica, pružanju usluga povezanih s gradnjom (upravljanje objektima) te ekstrakcijom sirovina i građevinskih materijala i trgovinom njima; Deutsche Asphalt je dio te grupe koji se bavi proizvodnjom raznih vrsta asfalta za nosivi sloj, vezni sloj i površinski (habajući) sloj cestâ,

| — | Poduzetnik KEMNA BAU djeluje u raznim tržišnim segmentima gradnje cesta. Osobito je aktivan u području ekstrakcije sirovina s pomoću kamenoloma i šljunčara, u proizvodnji i distribuciji asfaltnih mješavina te u gradnji (gradnja asfaltnih cesta, gradnja u betonu, asfaltiranje); njegove su daljnje djelatnosti izvođenje zemljanih radova, kanalizacije, gradnja odlagališta otpada, gradnja željeznica, popravak zgrada te in-situ izvođenje betonskih zaštitnih zidova, |
| --- | --- |

—

Poduzetnik KEMNA BAU djeluje u raznim tržišnim segmentima gradnje cesta. Osobito je aktivan u području ekstrakcije sirovina s pomoću kamenoloma i šljunčara, u proizvodnji i distribuciji asfaltnih mješavina te u gradnji (gradnja asfaltnih cesta, gradnja u betonu, asfaltiranje); njegove su daljnje djelatnosti izvođenje zemljanih radova, kanalizacije, gradnja odlagališta otpada, gradnja željeznica, popravak zgrada te in-situ izvođenje betonskih zaštitnih zidova,

| — | Heideasphalt će upravljati postrojenjem za miješanje asfalta u Wittingenu, kojim trenutačno upravlja poduzetnik Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt će upravljati postrojenjem za miješanje asfalta u Wittingenu, kojim trenutačno upravlja poduzetnik Deutsche Asphalt.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/27

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 170/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„PECORINO SICILIANO”

EU br.: PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Novo udruženje za zaštitu sira „Pecorino Siciliano”)

| Sjedište: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIJA |

Sjedište:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIJA

Epošta: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Certificirana epošta: pecorinosicilianodop@pec.it

Udruženje Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano okuplja proizvođače sira „Pecorino Siciliano” i ovlašteno je podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Odluke br. 12511 Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku od 14. listopada 2013.

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Italija

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☐ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☐

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☐ | Povezanost |
| --- | --- |

☐

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo:Članci koji nisu uključeni u postojeću specifikaciju navedeni su u nastavku: dokaz o podrijetlu, povezanost sa zemljopisnim područjem, provjere. |
| --- | --- |

☒

Ostalo:Članci koji nisu uključeni u postojeću specifikaciju navedeni su u nastavku: dokaz o podrijetlu, povezanost sa zemljopisnim područjem, provjere.

4.   Vrsta izmjene

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjena/izmjene

Trebalo bi napomenuti da je svrha izmjene specifikacije ZOI-ja „Pecorino Siciliano” prije svega objediniti specifikaciju u jedinstveni dokument.

„Pecorino Siciliano” registriran je kao ZOI u Uredbi (EZ) br. 1107/96 od 26. lipnja 1996. u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 2081/92. Registracija je izvršena na temelju sljedećih dokumenata: Predsjednička odluka br. 1269 od 30. listopada 1955. kojom su priznate oznake izvornosti u Italiji, dokument na 19 stranica pod nazivom „Pecorino Siciliano D.O.P.” i sažetak.

Opis proizvoda

Vrste proizvoda „Tuma” i „Primo sale”, koje su se stavljale na tržište neposredno nakon proizvodnje odnosno nakon otprilike 10 dana, više nisu ispunjavale potrebe tržišta jer posljednjih godina tržište zahtijeva proizvode koji imaju određeno minimalno razdoblje dozrijevanja. Stoga se ovom izmjenom utvrđuje minimalno razdoblje dozrijevanja od 20 dana te se ukidaju prethodno navedene vrste proizvoda i uvodi vrsta „Fresco”.

To je potrebno da bi se siru „Pecorino Siciliano” omogućilo poprimanje svojstava zahvaljujući kojima se razlikuje od drugih vrsta ovčjih sireva proizvedenih od pasteriziranog mlijeka. Minimalno razdoblje dozrijevanja potrebno je da bi se omogućilo djelovanje autohtonih mliječnih bakterija i njihovih enzima te mikroorganizama iz sirovog mlijeka i iz drvenih korita u kojima se provodi grušanje s pomoću sirila.

Uz vrstu „Fresco”, vrsta „Secondo sale” preimenovana je u „Semistagionato” kako bi se upotrebljavala terminologija koju će potrošači lakše razumjeti te koja će im omogućiti razlikovanje proizvoda na temelju razdoblja dozrijevanja.

Utvrđena su i detaljnije opisana svojstva različitih vrsta proizvoda, uključujući parametre povezane s procesima dozrijevanja i starenja, oblikom, dimenzijama, masom, obilježjima kore i tijesta, organoleptičkim svojstvima i sadržajem masti.

Neznatno su izmijenjeni visina ruba i najveća masa svakog sira. Visina ruba u trenutačnoj je specifikaciji utvrđena na 10 do 18 cm, što je izmijenjeno na 10 do 25 cm. Masa je u trenutačnoj specifikaciji utvrđena na 4 do 12 kg, što je izmijenjeno na 3 do 14 kg.

Te su izmjene unesene na zahtjev određenih malih proizvođača sira koji su istaknuli da postoji potreba za većom fleksibilnošću kako bi se proizvodnja sira mogla uskladiti s dostupnim količinama mlijeka.

Ukida se ograničenje proizvodnje u razdoblju od lipnja do listopada.

Ukidanjem tog ograničenja odgovara se na jasne zahtjeve proizvođača koji žele da im se dopusti proizvodnja sira ZOI-ja „Pecorino Siciliano” i tijekom ljeta. Činjenica je da su se gotovo sve pasmine ovaca koje se danas uzgajaju na Siciliji prilagodile sezonskoj proizvodnji. Ovčje mlijeko na Siciliji proizvodi se gotovo cijele godine; najveća je proizvodnja u proljeće, a najmanja ljeti. Stoga je zbog dostupnosti mlijeka ljeti moguća proizvodnja sira „Pecorino Siciliano” i u tom godišnjem dobu, a posebno njegovih vrsta „Fresco” i „Stagionato” za kojima vlada najveća potražnja ljeti, a posebno ga traže turisti koji masovno stižu na otok u potrazi za autohtonim sicilijanskim proizvodima.

Stoga dosadašnja formulacija:

„Sir ‚Pecorino Siciliano‘ u svojem tradicionalnom obliku ima plosnate ili blago zaobljene stranice te su na njemu vidljivi tragovi košare; rub može biti visine od 10 do 18 cm, a masa od 4 do 12 kg, uz varijacije kod obaju svojstava ovisno o tehnikama proizvodnje.

‚Tuma‘: stolni sir slatkog okusa (zbog visokog sadržaja laktoze) koji još nije podvrgnut fermentaciji. Konzumira se neposredno nakon proizvodnje.

‚Primo Sale‘: stolni sir koji je blago i kratko sušen nasoljen sitnom suhom soli. Konzumira ga se desetak dana nakon proizvodnje. Zahvaljujući otpuštanju aminokiselina zbog početka razgradnje kazeina mogu se razviti izvorne komponente mlijeka, čime se postiže ugodan okus.

‚Secondo Sale‘: dosljedno sladak sir punog okusa, za stolnu upotrebu i ribanje, okusom specifičan za pasminu od čijeg se mlijeka proizvodi, sušen nasoljen suhom soli ili natopljen u snažnu salamuru.

Konzumira se od 45 do 90 dana nakon proizvodnje.

Odlikuje se profinjenim organoleptičkim svojstvima koja proizlaze iz mješavine aminokiselina, produkata početne razgradnje lipida i izvornih komponenti mlijeka.

‚Stagionato‘: klasični ‚Pecorino Siciliano‘ koji se zahvaljujući svojim svojstvima razlikuje od drugih zrelih sireva pecorino koji se proizvode u Italiji. Smatra se da je potpuno dozrio od četiri do šest mjeseci nakon proizvodnje. Sir za ribanje zrnate strukture.”

sada glasi:

„Opis proizvoda

| 2.1. | Kad je spreman za konzumaciju, sir ZOI-ja ‚Pecorino Siciliano‘ cilindričnog je oblika i plosnatih stranica, dok veći sirevi mogu imati blago zaobljene stranice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sir ZOI-ja „Pecorino Siciliano” stavlja se na tržište u vrstama ‚Fresco‘ (‚Svježi‘), ‚Semistagionato‘ (‚Poluzreli‘) i ‚Stagionato‘ (‚Zreli‘) te ima sljedeća svojstva: | ‚Fresco‘







  — | zrelost: od 20 do 30 dana, |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

‚Fresco‘

—

zrelost: od 20 do 30 dana,

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm,

| — | masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: bez kore, bijelog ili slamnatožutog vanjskog sloja, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: bez kore, bijelog ili slamnatožutog vanjskog sloja, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: bijele ili slamnatožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: bijele ili slamnatožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste ‚Pepato‘. Nema miris po staji, |
| --- | --- |

—

okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste ‚Pepato‘. Nema miris po staji,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.

| | ‚Semistagionato‘







  — | dozrijevanje: od 45 do 90 dana |
| --- | --- | --- |

‚Semistagionato‘

—

dozrijevanje: od 45 do 90 dana

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm,

| — | masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: blago slamnatožuta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: blago slamnatožuta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: slamnatožute do tamnožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: slamnatožute do tamnožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste ‚Pepato‘. Nema miris po staji, |
| --- | --- |

—

okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste ‚Pepato‘. Nema miris po staji,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.

| | ‚Stagionato‘







  — | dozrijevanje: najmanje 120 dana, |
| --- | --- | --- |

‚Stagionato‘

—

dozrijevanje: najmanje 120 dana,

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 15 do 30 cm, a visina ruba od 15 do 25 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 15 do 30 cm, a visina ruba od 15 do 25 cm,

| — | masa: od 6 do 14 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 6 do 14 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: žućkasta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: žućkasta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: slamnatožute boje, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: slamnatožute boje, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: karakteristično ljutkast, |
| --- | --- |

—

okus: karakteristično ljutkast,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.” |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.”

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

U postojećoj specifikaciji informacije o metodi proizvodnje navedene su u prethodno navedenim dokumentima. Stoga je sastavljen sljedeći članak u kojem su informacije iz dokumenata u kojima se opisuje metoda proizvodnje objedinjene i prilagođene trenutačnim pravilima.

Jedina se izmjena odnosi na posljednji stavak u kojem se utvrđuje vrijeme dozrijevanja za vrste „Fresco”, „Semistagionato” i „Stagionato”, kako je navedeno u opisu proizvoda.

„Članak 5.

METODA PROIZVODNJE

Sir ZOI-ja ‚Pecorino Siciliano‘ proizvodi se od sirovog punomasnog mlijeka ovaca različitih pasmina i križanih pasmina, iz stada koja se uzgajaju na području proizvodnje navedenom u članku 3. specifikacije.

Ovce se hrane ispašom na prirodnim i/ili kultiviranim pašnjacima, svježim krmivom, sijenom i slamom. Kad je riječ o sijenu i slami, najmanje 80 % suhe tvari godišnje dolazi s područja proizvodnje navedenog u članku 4. Jedinstvenog dokumenta. Toj se hrani mogu dodati žitarice, mahunarke te jednostavni ili složeni koncentrati. U hranidbi ovaca zabranjena je upotreba bilo kakvih proizvoda životinjskog podrijetla, biljnog podrijetla ili dijelova (kao što su sjemenke) svinjduše, tapioke i manioke. Zabranjena je i upotreba silaže i sjenaže.

Mlijeko mora biti dobiveno iz jedne mužnje ili dviju mužnji i mora se preraditi u roku od 24 sata nakon prve mužnje. Stoga se dopušta skladištenje mlijeka u hladnjacima, pod uvjetom da se potpuno poštuju minimalne vrijednosti navedene u postojećem relevantnom zakonodavstvu. Mlijeko se filtrira s pomoću odgovarajućih sita i/ili filtara od tkanine, zatim se zagrijava, tradicionalno s pomoću čeličnih kotlova ili kotlova od pokositrenog bakra, do najveće temperature od 40 °C te se nakon toga izlijeva u drveno korito. Janjeće sirilo dodaje se mlijeku dok je na temperaturi od 36 do 40 °C.

Sirilo koje se upotrebljava za grušanje mlijeka dobiva se iz sirišta mliječne janjadi pasmina navedenih u specifikaciji. Mora se dobivati s područja proizvodnje navedenog u članku 3. specifikacije. Sirilo se prije upotrebe otapa u toploj vodi te filtrira. Na 100 litara mlijeka upotrebljava se od 10 do 30 grama sirila. Grušanje traje od 40 do 50 minuta, odnosno dok lopatica ne stoji uspravno u drvenom koritu.

Nakon formiranja skute potrebno ju je razbiti u vrlo male komadiće s pomoću drvenog štapa ili lopatice koja je izbočena s jedne strane i razbija skutu ravnomjerno kako bi se dobili komadići veličine zrna riže. Tekućina se odvaja dodavanjem vruće vode na temperaturi od 70 do 90 °C tijekom razbijanja skute. Komadići skute koji se talože na dnu spremnika ostavljaju se da odstoje pet do deset minuta kako bi se povezali. Zatim se sir vadi iz korita, odvaja u kocke, stavlja u košare od trske i ručno preša. U toj se fazi vrstama ‚Fresco‘ i ‚Semistagionato‘ može dodati crni papar u zrnu. Crni papar u zrnu najprije se nekoliko sekundi mora tretirati vrućom vodom na temperaturi većoj od 80 °C. Skuta se zatim ostavlja u košarama sat do dva, čime se dobiva ricotta. Sir se zatim kuha tri do četiri sata u drvenim koritima, ostavljajući sirutku na vrhu. Kad kuhanje ispod sirutke završi, sireve se vadi iz košara od trske da bih ih se okrenulo te da bi dobili karakteristični otisak košare. Na svaki se sir pri okretanju stavlja kazeinska naljepnica kojom se jamči sljedivost. Kazeinske naljepnice ovalnog su oblika, veće osi od 10 cm i manje osi od 6 cm.

Sireve se ostavlja da se stvrdnu na sobnoj temperaturi od 24 do 48 sati, a zatim ih se soli suhom soli ili u salamuri dok se ne postigne optimalna slanost. Tada ih se ostavlja na policama od neobrađenog drva, u prostorijama s temperaturom od 14 °C do 18 °C i vlažnosti većom od 75 %, tijekom razdoblja od 20 do 30 dana za vrstu ‚Fresco‘, od 60 do 90 dana za vrstu ‚Semistagionato‘ i najmanje četiri mjeseca za vrstu ‚Stagionato‘.”

Označivanje

Označivanje

Sva pravila u pogledu označivanja dosad je neovisno određivala skupina proizvođača. Zato je odlučeno u specifikaciju dodati članak o označivanju koji se navodi u nastavku. Dodavanjem pravila o označivanju u specifikaciju i utvrđivanjem logotipa za oznaku omogućit će se potrošačima da brzo prepoznaju proizvod. Promidžbene kampanje bit će učinkovitije jer će uključivati grafički dizajn zajednički svim proizvođačima sira ZOI-ja „Pecorino Siciliano”.

„Članak 8.

OZNAČIVANJE I PREZENTIRANJE

Sir ZOI-ja ‚Pecorino Siciliano‘ prepoznatljiv je zahvaljujući sljedećim svojstvima:

| (a) | oblik:
  Sir ZOI-ja ‚Pecorino Siciliano‘ može se prodavati cijeli i/ili u komadima, a dostupne su vrste ‚Fresco‘, ‚Semistagionato‘ i ‚Stagionato‘. Specifična oznaka proizvođača (oznaka CE) i znak oznake izvornosti (kazeinska naljepnica) nalaze se na sirevima svih triju vrsta. Uz te dvije oznake, vrsta ‚Stagionato‘ nosi i treću, u obliku žiga.
  Kad je riječ o vrsti ‚Fresco‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P.‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Fresco‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te šesteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 999999) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

  Kad je riječ o vrsti ‚Semistagionato‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P.‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Semistagionato‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te šesteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 999999) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

  Kad je riječ o vrsti ‚Stagionato‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P. pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Stagionato‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te peteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 67150) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

  Identifikacijska oznaka proizvođača mora se nalaziti na istoj strani sira.
  Žig koji je obvezan samo za vrstu ‚Stagionato‘ okruglog je oblika, promjera 8 cm, a s unutarnje je strane u obliku lûka istaknut natpis ‚Pecorino Siciliano‘ crne boje (CMYK = K100), veličine 30, u fontu Comic Sans, te zatim natpis ‚D.O.P.‘ crne boje (CMYK = K100), veličine 30, u fontu Arial. U sredini je crtež Trinakrije. Identifikacijski logotip stavlja se na barem jednu stranu sira, tek nakon što je dozrijevao 120 dana od datuma proizvodnje. |
| --- | --- |

(a)

oblik:

Sir ZOI-ja ‚Pecorino Siciliano‘ može se prodavati cijeli i/ili u komadima, a dostupne su vrste ‚Fresco‘, ‚Semistagionato‘ i ‚Stagionato‘. Specifična oznaka proizvođača (oznaka CE) i znak oznake izvornosti (kazeinska naljepnica) nalaze se na sirevima svih triju vrsta. Uz te dvije oznake, vrsta ‚Stagionato‘ nosi i treću, u obliku žiga.

Kad je riječ o vrsti ‚Fresco‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P.‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Fresco‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te šesteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 999999) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

Kad je riječ o vrsti ‚Semistagionato‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P.‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Semistagionato‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te šesteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 999999) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

Kad je riječ o vrsti ‚Stagionato‘, na kazeinskoj naljepnici mora se nalaziti tekst ‚Pecorino Siciliano‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 20, u fontu Arial, ‚D.O.P. pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 15, u fontu Arial, ‚Stagionato‘ pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 14, u fontu Arial, te peteroznamenkasti serijski identifikacijski broj (na primjer 67150) pisan crnim slovima (CMYK = K100), veličine 62, u fontu Arial Bold. S unutarnje strane ovalne oznake, lijevo od serijskog broja, nalazi se crtež Trinakrije.

Identifikacijska oznaka proizvođača mora se nalaziti na istoj strani sira.

Žig koji je obvezan samo za vrstu ‚Stagionato‘ okruglog je oblika, promjera 8 cm, a s unutarnje je strane u obliku lûka istaknut natpis ‚Pecorino Siciliano‘ crne boje (CMYK = K100), veličine 30, u fontu Comic Sans, te zatim natpis ‚D.O.P.‘ crne boje (CMYK = K100), veličine 30, u fontu Arial. U sredini je crtež Trinakrije. Identifikacijski logotip stavlja se na barem jednu stranu sira, tek nakon što je dozrijevao 120 dana od datuma proizvodnje.

| (b) | pakiranje:
  Pakiranja svih sireva, bez obzira na to prodaju li se cijeli ili u komadima, nose etiketu s identifikacijskim logotipom i natpisom ‚Pecorino Siciliano‘ ZOI te informacije koje su obvezne u skladu sa zakonodavstvom. Unaprijed pakirani komadi sira moraju uključivati dio ruba i/ili stranice sira, kako bi se moglo dokazati njegovo podrijetlo. Etiketa nije potrebna ako se proizvod pakira na mjestu prodaje te se stoga smatra unaprijed pakiranim. Mogu se upotrebljavati i oznake i/ili grafički prikazi koji upućuju na nazive, trgovačke nazive ili zajedničke ili pojedinačne žigove, pod uvjetom da nemaju pohvalni ton i da se njima ne dovodi kupca u zabludu. Pristup identifikacijskom logotipu zajamčen je svim proizvođačima tog ZOI-ja.
  Identifikacijski logotip na pakiranju mora biti u skladu sa sljedećim pravilima:






  1. | Prikazuje cijeli žig. |
| --- | --- | --- |

(b)

pakiranje:

Pakiranja svih sireva, bez obzira na to prodaju li se cijeli ili u komadima, nose etiketu s identifikacijskim logotipom i natpisom ‚Pecorino Siciliano‘ ZOI te informacije koje su obvezne u skladu sa zakonodavstvom. Unaprijed pakirani komadi sira moraju uključivati dio ruba i/ili stranice sira, kako bi se moglo dokazati njegovo podrijetlo. Etiketa nije potrebna ako se proizvod pakira na mjestu prodaje te se stoga smatra unaprijed pakiranim. Mogu se upotrebljavati i oznake i/ili grafički prikazi koji upućuju na nazive, trgovačke nazive ili zajedničke ili pojedinačne žigove, pod uvjetom da nemaju pohvalni ton i da se njima ne dovodi kupca u zabludu. Pristup identifikacijskom logotipu zajamčen je svim proizvođačima tog ZOI-ja.

Identifikacijski logotip na pakiranju mora biti u skladu sa sljedećim pravilima:

1.

Prikazuje cijeli žig.

| 2. | Na vanjskom rubu, cijelom duljinom valovitog crvenog (RGB = R160 G0 B0) vanjskog ruba nalazi se natpis ‚PECORINO SICILIANO‘ pisan slijeva nadesno slovima bijele boje u fontu Verdana Bold. |
| --- | --- |

2.

Na vanjskom rubu, cijelom duljinom valovitog crvenog (RGB = R160 G0 B0) vanjskog ruba nalazi se natpis ‚PECORINO SICILIANO‘ pisan slijeva nadesno slovima bijele boje u fontu Verdana Bold.

| 3. | S unutrašnje strane logotipa, na okrugloj bijeloj pozadini, nalazi se stilizirani crtež glave ovce nacrtan u crnoj boji (CMYK = K100). |
| --- | --- |

3.

S unutrašnje strane logotipa, na okrugloj bijeloj pozadini, nalazi se stilizirani crtež glave ovce nacrtan u crnoj boji (CMYK = K100).

| 4. | Ispod tog crteža nalazi se natpis ‚D.O.P.‘ pisan crnom bojom (CMYK = K100) u fontu Arial Bold. |
| --- | --- |

4.

Ispod tog crteža nalazi se natpis ‚D.O.P.‘ pisan crnom bojom (CMYK = K100) u fontu Arial Bold.

| 5. | Poštuju se pravila o dimenzijama i oblicima. |
| --- | --- |

5.

Poštuju se pravila o dimenzijama i oblicima.

Ostalo

Ostalo

Povezanost

Povezanost

Informacije iz dokumenata na kojima se temelji registracija i iz sažetka objedinjene su kako bi se specifikacija proizvoda uskladila sa zahtjevima iz članka 7. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

„Članak 6.

POVEZANOST SA ZEMLJOPISNIM PODRUČJEM

‚Pecorino Siciliano‘ polukuhani je i prešani ovčji sir. Obilježja i organoleptička svojstva mlijeka koje se upotrebljava za proizvodnju tog sira blisko su povezana s pašnjacima, što mlijeku daje jedinstvena svojstva koja ne može poprimiti nigdje drugdje. Štoviše, brojna su znanstvena istraživanja pokazala da ti pašnjaci i bilje dostupno na njima utječu na mliječne proizvode, odnosno na njihov kemijski i aromatski sastav. Osim toga, zahvaljujući upotrebi čvrstog sirila dobivenog od janjadi sa Sicilije sir dobiva svoj enzimski sastav koji je zaslužan za nastanak aroma i okusa koje drugi ovčji sirevi nemaju. Povijesna, ali domišljata metoda proizvodnje koja uključuje tradicionalne alate, pri čemu su neki drveni, dodatno utječe na posebna svojstva koja ‚Pecorino Siciliano‘ čine jedinstvenim.

Sicilija je zbog svojeg krajolika savršeno mjesto za proizvodnju sira ‚Pecorino Siciliano‘. Unutrašnjost otoka čine nejednaki brežuljci čije je tlo bogato glinom, kredom i vapnencem. Na najzapadnijim dijelovima Sicilije i na Egadskim otocima tlo je glineno i pješčenjačko. Liparski otoci te otoci Ustica i Pantelleria odlikuju se vulkanskim tlom. Nizine Sicilije aluvijalne su i vrlo uske, bogate iznimno plodnim tlom s visokim sadržajem kalija. Prirodni i kultivirani pašnjaci na ovom području obiluju divljim biljem i lokalnim ekotipovima koji određuju svojstva i sastav mlijeka te konačnom proizvodu daju jedinstveni okus.

Klimatski uvjeti na području proizvodnje sira ‚Pecorino Siciliano‘ znatno se razlikuju na različitim dijelovima otoka zbog njegove zemljopisne širine i posebne topografije. Svakako je riječ o sredozemnoj klimi. Ipak, zbog kontrasta između planina i mora postoje različite mikroklime. Općenito, obalna su područja vruća, suha i uvijek dobro provjetrena, dok je klima u unutrašnjosti blaga i vlažna. Kišne su padaline na obali rijetke, ali učestale u višim predjelima. Uglavnom se javljaju zimi.

Uzgoj ovaca i proizvodnja sira stare su sicilijanske tradicije. Čak su i u današnje vrijeme metode uzgoja tradicionalne te se on odvija u torovima koji omogućuju zaštitu potrebnu za dobrobit životinja. To pozitivno utječe na kvalitetu mlijeka koje proizvode i koje siru ‚Pecorino Siciliano‘ daje prepoznatljiva svojstva.

Sir ‚Pecorino Siciliano‘ neodvojivo je povezan s posebnim uvjetima tla na otoku, lokalnim krmnim biljem, metodama proizvodnje, autohtonom populacijom ovaca i transformativnim ozračjem u kojem su uvijek prisutni određeni sojevi mikroflore koji utječu na lokalni sir i čine ga jedinstvenim.

Točni počeci proizvodnje tog sira nisu poznati. Možemo ih pratiti do vremena u kojem su svi uzgajivači ovaca započeli proizvoditi ‚Pecorino Siciliano‘ od mlijeka svojih ovaca s pomoću starih metoda i, prije svega, starih drvenih alata, a posebno korita za grušanje mlijeka i drvenih dasaka za dozrijevanje sira.

Stoga je proizvodnja tog sira neosporivo i isključivo povijesno i kulturno nasljeđe Sicilije, ali i stabilan i uvijek rastući segment trgovine.”

Informacije iz dokumenata na kojima se temelji registracija i iz sažetka objedinjene su kako bi se specifikacija proizvoda uskladila sa zahtjevima iz članka 7. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

„Članak 4.

DOKAZ O PODRIJETLU

Svaka se faza proizvodnog postupka prati na temelju registracije svih ulaznih i izlaznih proizvoda. Time se jamči sljedivost proizvoda, baš kao i dodavanjem proizvođača i subjekata koji pakiraju proizvod na odgovarajuće popise koje vodi nadzorno tijelo te pravodobnim prijavljivanjem proizvedenih količina tom tijelu. Sve fizičke i pravne osobe evidentirane u odgovarajućim popisima podliježu kontrolama nadzornog tijela, u skladu s uvjetima specifikacije i odgovarajućeg plana nadzora.”

Uvodi se poseban članak o nadzoru koji nije sadržan u trenutačnoj specifikaciji kako bi je se uskladilo sa zahtjevima iz članka 7. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

„Članak 7.

PROVJERE

Provjere usklađenosti proizvoda sa specifikacijom provode se u objektu koji je u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1151/2012. Taj je objekt sljedeće javno tijelo: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Italija, telefon: +39 0932660411

faks +39 0932660449, e-pošta: dop@pec.corfilac.it”

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PECORINO SICILIANO”

„PECORINO SICILIANO”

EU br.:
  PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

EU br.:

PDO-IT-0019-AM01 – 04.06.2018

ZOI (X) ZOZP ( )

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi) (ZOI-ja ili ZOZP-a)

Naziv (nazivi) (ZOI-ja ili ZOZP-a)

„Pecorino Siciliano”

2.   Država članica ili Treća Zemlja

Država članica ili Treća Zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Kad je spreman za konzumaciju, sir ZOI-ja „Pecorino Siciliano” cilindričnog je oblika i plosnatih stranica, dok veći sirevi mogu imati blago zaobljene stranice. Proizvodi se od sirovog mlijeka i polukuhan je.

Sir ZOI-ja „Pecorino Siciliano” stavlja se na tržište u vrstama „Fresco” [„Svježi”], „Semistagionato” [„Poluzreli”] i „Stagionato” [„Zreli”] te ima sljedeća svojstva:

| | „Fresco”







  — | zrelost: od 20 do 30 dana, |
| --- | --- | --- |

„Fresco”

„Fresco”

—

zrelost: od 20 do 30 dana,

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm,

| — | masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: bez kore, bijelog ili slamnatožutog vanjskog sloja, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: bez kore, bijelog ili slamnatožutog vanjskog sloja, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: bijele ili slamnatožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: bijele ili slamnatožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste „Pepato”. Nema miris po staji, |
| --- | --- |

—

okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste „Pepato”. Nema miris po staji,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.

| | „Semistagionato”







  — | dozrijevanje: od 60 do 90 dana, |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato”

„Semistagionato”

—

dozrijevanje: od 60 do 90 dana,

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 10 do 20 cm, a visina ruba od 10 do 20 cm,

| — | masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 3 do 5 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: blago slamnatožuta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: blago slamnatožuta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: slamnatožute do tamnožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: slamnatožute do tamnožute boje, katkad s crnim paprom u zrnu, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste „Pepato”. Nema miris po staji, |
| --- | --- |

—

okus: sladak s istaknutim mirisom pašnjaka, blago ljutkast u slučaju vrste „Pepato”. Nema miris po staji,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.

| | Stagionato







  — | dozrijevanje: najmanje 120 dana, |
| --- | --- | --- |

Stagionato

Stagionato

—

dozrijevanje: najmanje 120 dana,

| — | oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama, |
| --- | --- |

—

oblik: cilindričan, s plosnatim ili, u slučaju većih sireva, blago zaobljenim stranicama,

| — | dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 15 do 30 cm, a visina ruba od 15 do 25 cm, |
| --- | --- |

—

dimenzije: promjer plosnatih stranica mora iznositi od 15 do 30 cm, a visina ruba od 15 do 25 cm,

| — | masa: od 6 do 14 kg, ovisno o veličini sira, |
| --- | --- |

—

masa: od 6 do 14 kg, ovisno o veličini sira,

| — | stranice: žućkasta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi, |
| --- | --- |

—

stranice: žućkasta kora, vidljivi tragovi košare u kojoj se proizvodi,

| — | tijesto: slamnatožute boje, kompaktno, s malim brojem rupica, |
| --- | --- |

—

tijesto: slamnatožute boje, kompaktno, s malim brojem rupica,

| — | miris: svojstven ovčjem siru, |
| --- | --- |

—

miris: svojstven ovčjem siru,

| — | okus: karakteristično ljutkast, |
| --- | --- |

—

okus: karakteristično ljutkast,

| — | postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari. |
| --- | --- |

—

postotak masti: najmanje 40 % suhe tvari.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sir ZOI-ja „Pecorino Siciliano” proizvodi se od sirovog punomasnog ovčjeg mlijeka ovaca različitih pasmina i križanih pasmina.

Ovce se hrane ispašom na prirodnim i/ili kultiviranim pašnjacima, svježim krmivom, sijenom i slamom. Kad je riječ o sijenu i slami, najmanje 80 % suhe tvari godišnje dolazi s područja proizvodnje navedenog u članku 4. Jedinstvenog dokumenta. Toj se hrani mogu dodati žitarice, mahunarke te jednostavni ili složeni koncentrati. U hranidbi ovaca zabranjena je upotreba bilo kakvih proizvoda životinjskog podrijetla, biljnog podrijetla ili dijelova (kao što su sjemenke) svinjduše, tapioke i manioke. Zabranjena je i upotreba silaže i sjenaže.

Sirilo koje se upotrebljava za grušanje mlijeka dobiva se iz sirišta mliječne janjadi pasmina navedenih u specifikaciji. Dobivanje se mora odviti na definiranom području proizvodnje.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir ZOI-ja „Pecorino Siciliano” može se prodavati cijeli i/ili u komadima, a dostupne su vrste „Fresco”, „Semistagionato” i „Stagionato”. Unaprijed pakirani komadi sira moraju uključivati dio ruba i/ili stranice sira, kako bi se moglo dokazati njegovo podrijetlo. Etiketa nije potrebna ako se proizvod pakira na mjestu prodaje te se stoga smatra unaprijed pakiranim.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Specifična oznaka proizvođača (oznaka CE) i znak oznake izvornosti (kazeinska naljepnica) nalaze se na sirevima svih triju vrsta. Uz te dvije oznake, vrsta „Stagionato” nosi i treću, u obliku žiga.

Pakiranja svih sireva, bez obzira na to prodaju li se cijeli ili u komadima, nose etiketu s identifikacijskim logotipom i natpisom „Pecorino Siciliano” ZOI te informacije koje su obvezne u skladu sa zakonodavstvom. Mogu se upotrebljavati i oznake i/ili grafički prikazi koji upućuju na nazive, trgovačke nazive ili zajedničke ili pojedinačne žigove, pod uvjetom da nemaju pohvalni ton i da se njima ne dovodi kupca u zabludu.

Image 6

Osim dodatnih oznaka koje se odnose na tri različite vrste sira („Fresco”, „Semistagionato” i „Stagionato”), oznaci „Pecorino Siciliano” ne smiju se dodavati nikakvi drugi pojmovi osim onih navedenih u ovom Jedinstvenom dokumentu. To uključuje pridjeve „extra”, „superiore”, „fine”, „scelto” („biran”), „selezionato” („odabran”) itd. Dopuštena je upotreba naznaka koje upućuju na nazive, trgovačke nazive ili žigove koji nemaju pohvalni ton i kojima se ne dovodi kupca u zabludu, pod uvjetom da su manjih dimenzija od onih logotipa ZOI-ja.

Oznaka „Pecorino Siciliano” ne smije se prevoditi.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se uzgajaju ovce, proizvodi mlijeko te prerađuje i dozrijeva sir „Pecorino Siciliano” obuhvaća cijelo područje regije Sicilije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Sir „Pecorino Siciliano” polukuhani je ovčji sir koji se proizvodi od sirovog ovčjeg mlijeka. Obilježja i organoleptička svojstva mlijeka koje se upotrebljava za proizvodnju tog sira blisko su povezana s pašnjacima, što mlijeku daje jedinstvena svojstva koja ne može poprimiti nigdje drugdje. Štoviše, brojna su znanstvena istraživanja pokazala da ti pašnjaci i bilje dostupno na njima utječu na mliječne proizvode, odnosno na njihov kemijski i aromatski sastav. Osim toga, zahvaljujući upotrebi čvrstog sirila dobivenog od janjadi sa Sicilije sir dobiva svoj enzimski sastav koji je zaslužan za nastanak aroma i okusa koje drugi ovčji sirevi nemaju. Povijesna, ali domišljata metoda proizvodnje koja uključuje tradicionalne alate, pri čemu su neki drveni, dodatno utječe na posebna svojstva koja „Pecorino Siciliano” čine jedinstvenim.

Sicilija je zbog svojeg krajolika savršeno mjesto za proizvodnju sira „Pecorino Siciliano”. Unutrašnjost otoka čine nejednaki brežuljci čije je tlo bogato glinom, kredom i vapnencem. Na najzapadnijim dijelovima Sicilije i na Egadskim otocima tlo je glineno i pješčenjačko. Liparski otoci te otoci Ustica i Pantelleria odlikuju se vulkanskim tlom. Nizine Sicilije aluvijalne su i vrlo uske, bogate iznimno plodnim tlom s visokim sadržajem kalija. Prirodni i kultivirani pašnjaci na ovom području obiluju divljim biljem i lokalnim ekotipovima koji određuju svojstva i sastav mlijeka te konačnom proizvodu daju jedinstveni okus.

Klimatski uvjeti na području proizvodnje sira „Pecorino Siciliano” znatno se razlikuju na različitim dijelovima otoka zbog njegove zemljopisne širine i posebne topografije. Svakako je riječ o sredozemnoj klimi. Ipak, zbog kontrasta između planina i mora postoje različite mikroklime. Općenito, obalna su područja vruća, suha i uvijek dobro provjetrena, dok je klima u unutrašnjosti blaga i vlažna. Kišne su padaline na obali rijetke, ali učestale u višim predjelima. Uglavnom se javljaju zimi.

Uzgoj ovaca i proizvodnja sira stare su sicilijanske tradicije. Čak su i u današnje vrijeme metode uzgoja tradicionalne te se on odvija u torovima koji omogućuju zaštitu potrebnu za dobrobit životinja. To pozitivno utječe na kvalitetu mlijeka koje proizvode i koje siru „Pecorino Siciliano” daje prepoznatljiva svojstva.

Sir „Pecorino Siciliano” neodvojivo je povezan s posebnim uvjetima tla na otoku, lokalnim krmnim biljem, metodama proizvodnje, autohtonom populacijom ovaca i transformativnim ozračjem u kojem su uvijek prisutni određeni sojevi mikroflore koji utječu na lokalni sir i čine ga jedinstvenim.

Točni počeci proizvodnje tog sira nisu poznati. Možemo ih pratiti do vremena u kojem su svi uzgajivači ovaca započeli proizvoditi „Pecorino Siciliano” od mlijeka svojih ovaca s pomoću starih metoda i, prije svega, starih drvenih alata, a posebno korita za grušanje mlijeka i drvenih dasaka za dozrijevanje sira.

Stoga je proizvodnja tog sira neosporivo i isključivo povijesno i kulturno nasljeđe Sicilije, ali i stabilan i uvijek rastući segment trgovine.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Pročišćeni tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” [„Kvaliteta”] (u gornjem desnom kutu zaslona) i zatim na „Prodotti DOP IGP STG” [„Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”] (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [„Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”].

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/38

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 170/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„FRAISE DU PÉRIGORD”

EU br.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 VERGT |
| FRANCUSKA |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 VERGT

FRANCUSKA

Telefon: +33 622062573

E-pošta: contact@fraiseduperigord.com

Sastav i legitimni interes: Udruženje okuplja proizvođače i dobavljače proizvoda „Fraise du Périgord”. Stoga ima legitimni interes za podnošenje zahtjeva za izmjenu specifikacije.

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Zemljopisno područje

☒ Dokaz o podrijetlu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezanost

☒ Označivanje

☒ Ostalo: brisanje sažetka specifikacije, ažuriranje podataka, vrsta proizvoda, pakiranje, nadzorne strukture, nacionalni zahtjevi, ažuriranje jedinstvenog dokumenta.

4.   Vrsta izmjene

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5.   Izmjene

Zahtjevi za izmjene ponajprije se odnose na reviziju odredaba postojeće specifikacije, ali i na usklađivanje odredaba specifikacije proizvoda koje je potrebno zbog promjena u sadržaju specifikacije ZOZP-a (registracija ZOZP-a datira još iz 2004.).

5.1.   Opis proizvoda

Taj dio specifikacije proizvoda u cijelosti je preoblikovan i izmijenjen kako bi se usmjerio na opis proizvoda „Fraise du Périgord”. Uklonjena je definicija jagoda iz kazala pojmova.

Opis u važećoj specifikaciji zamjenjuje se sljedećim:

„Jagode „Fraise du Périgord” uzgajaju se na tlu i beru se zrele.

Jagode „Fraise du Périgord” dobivaju se iz sorti koje su zbog njihova potencijala okusa odabrala međusektorska komisija za odobravanje sorti u skupini proizvođača. Prodajno pakiranje smije sadržavati samo jagode iste sorte.

Jagode „Fraise du Périgord” zdrave su, bez deformacija, sjajne površine bez mrlja. Sadržavaju minimalnu stopu šećera (izraženu stupnjem na Brixovoj ljestvici) koja se određuje prema vremenu berbe i sorti. Ravnomjerne su boje, veličine i zrelosti. Pripadaju u „ekstra” ili „I.” kategoriju.

Jagode „Fraise du Périgord” prodaju se svježe ili zamrznute.

Svježe jagode moraju obvezno imati zelenu i svježu čašku. Pakiraju se pomno, bez obzira na vrstu ambalaže.

Jagode se zamrzavaju cijele ili razrezane, sa ili bez čaške.”

Glavna se izmjena odnosi na dodavanje proizvoda u zamrznutom obliku u specifikaciju proizvoda.

Na taj će se način omogućiti da se u prehrambenoj industriji istakne podrijetlo zamrznutih jagoda koje se koriste, posebno za proizvodnju džemova. Nabavom zamrznutih jagoda prerađivači mogu proizvodnju rasporediti na dulje vremensko razdoblje i na taj način osigurati kvalitetu proizvoda koji u svježem obliku traje vrlo kratko (nekoliko dana).

Zamrzavanje se odnosi samo na jagode koje ispunjavaju kriterije za stavljanje na tržište u svježem obliku sa ZOZP-om. Nema razlike u pogledu uvjeta proizvodnje ili sortiranja proizvoda. Ta izmjena ne utječe na povezanost s podrijetlom proizvoda „Fraise du Périgord”.

Zamrzavanje se mora obaviti u kratkom roku (72 sata) kako ne bi utjecalo na karakterističan okus jagoda „Fraise du Périgord” na kojem se temelji njihov ugled.

Ispitivanjem koje je provela skupina utvrđeno je da postupak zamrzavanja ne šteti organoleptičkim svojstvima (udio šećera, ravnomjerna zrelost itd.) te da ne uzrokuje zgrudavanje plodova koje bi moglo negativno utjecati na izgled proizvoda (boja, veličina itd.). Jagode „Fraise du Périgord” i dalje su zdrave, bez deformacija i sjajne površine bez mrlja.

U opisu se ističu opća svojstva jagoda „Fraise du Périgord”, bilo da je riječ o svježim ili zamrznutim jagodama, te se navode razlike koje proizlaze iz prodaje jagoda u svježem ili zamrznutom obliku.

Zamrznute jagode „Fraise du Périgord” prodaju se kao cijele ili rezane, sa ili bez čaške, dok se svježe jagode „Fraise du Périgord” pakiraju cijele, sa zelenom i svježom čaškom.

U opći opis uvršten je navod da se jagode „,Fraise du Périgord’ uzgajaju na tlu”. Time se naglašava posebnost proizvodnje jagoda „Fraise du Périgord”, što je već navedeno u objavljenom sažetku i u specifikaciji proizvoda, ali nije bilo istaknuto u rubrici „Opis” specifikacije proizvoda. Isto vrijedi i za navod „Prodajno pakiranje smije sadržavati samo jagode iste sorte”. U toj se rečenici pojmom „prodajno pakiranje” zamjenjuje pojam „posudica” (barquette), koji je postao previše restriktivan. Zbog te će se promjene jagode „Fraise du Périgord” moći pakirati i u druge vrste spremnika, a ne samo posudice, čime će se bolje odgovoriti na zahtjeve potrošača.

barquette

Izrazi koji se upotrebljavaju za opis jagoda „Fraise du Périgord” sažeti su u sljedećoj rečenici: „Jagode „Fraise du Périgord” zdrave su, bez deformacija i sjajne površine bez mrlja.” Briše se navod „Površina im mora biti sjajna, a oblik ravnomjeran, bez izobličenja (npr. nalik „pijetlovoj krijesti”, ...). Na jagodama ne smije biti truleži ili znakova bolesti. Moraju biti čvrste na dodir.” Međutim, ti su elementi obuhvaćeni u navedenoj rečenici u navodima „zdrave, bez deformacija i sjajne površine bez mrlja”.

Briše se i upućivanje na boju „jarko crvena”. Boja nije stvarni kriterij jer se u postojećoj specifikaciji navodi da bi se taj kriterij mogao razlikovati ovisno o sorti. U novoj se specifikaciji navodi da jagode „Fraises du Périgord”„imaju i ravnomjernu boju, koja je karakteristična za sortu i u skladu s kontrolnim listićem”.

Briše se sljedeći odjeljak jer popis sorti ima samo okvirnu vrijednost i može se mijenjati, a postupak odabira proizlazi iz metode proizvodnje:

„Uvrštavanje svake nove sorte na popis sorti koje ispunjavaju uvjete za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla podliježe dopuni ZOZP-a.

Sorte koje su uvrštene na popis od datuma priznavanja ZOZP-a su:

| — | za proizvodnju od ranog proljeća do 31. listopada: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape i Mara des Bois, |
| --- | --- |

—

za proizvodnju od ranog proljeća do 31. listopada: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape i Mara des Bois,

| — | za proizvodnju od 15. lipnja do 31. listopada: Selva.” |
| --- | --- |

—

za proizvodnju od 15. lipnja do 31. listopada: Selva.”

Kriteriji za odobravanje pošiljki jagoda koje su subjekti isporučili otkupnim stanicama premještaju se i sada se nalaze u rubrici „Metoda proizvodnje”.

Točka „Opis” u jedinstvenom dokumentu sadržava tekst nove verzije specifikacije proizvoda. U odnosu na sažetak tom se izmjenom dodaju podaci o zamrznutim jagodama i uklanja obveza stavljanja na tržište jagoda u posudicama od 250 g ili 500 g jer je ta obveza u komercijalnom smislu postala ograničenje.

5.2.   Zemljopisno područje

Zemljopisno područje

Ne mijenja se definicija zemljopisnog područja. Izmjene specifikacije proizvoda i jedinstvenog dokumenta formalne su naravi: popis kantona i općina zamjenjuje se popisom svih općina, bez izmjene njihova opsega. Dodaje se jedna općina (Saint Pantaly d’As) kako bi se ispravio previd u popisu iz postojeće specifikacije proizvoda jer je ta općina potpuno okružena drugim općinama unutar definiranog područja i prema tome nalazi se na mapi. Mapa predmetnog zemljopisnog područja zamjenjuje se novom i jasnijom.

Iz postojeće specifikacije i sažetka brišu se dijelovi opisa zemljopisnog područja. Zadržani su samo elementi opisa zemljopisnog područja proizvodnje „Fraise du Périgord” koji se premještaju u poglavlje 6. o povezanosti sa zemljopisnim podrijetlom. Brišu se općenite napomene koje se ne odnose izravno na zemljopisno područje na kojem se proizvode jagode „Fraise du Périgord”.

5.3.   Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

Odjeljak nakon naslova „Popis proizvođača na definiranom području”:

„Proizvođači jagoda obuhvaćenih ZOZP-om moraju se nalaziti na navedenom definiranom području proizvodnje i moraju ispunjavati uvjete iz ove specifikacije proizvoda.

Proizvođači su uvršteni na popis koji redovito ažuriraju tržišna tijela.”

zamjenjuje se novim odjeljkom koji se temelji na nacionalnim propisima:

„Svi gospodarski subjekti koji sudjeluju u proizvodnji ili pakiranju ZOZP-a „Fraise du Périgord” moraju se prijaviti skupini radi dobivanja odobrenja prije početka predmetne djelatnosti.”.

Odjeljak „proizvodnja na popisanim parcelama koje se nalaze u definiranom području” premješta se u rubriku „Metoda proizvodnje”:

„Jagode „FRAISES DU PÉRIGORD uzgajaju se na parcelama koje se odabiru i popisuju svake godine. Kriteriji za odabir i popisivanje parcela su sljedeći:

| — | zemljopisni položaj parcele: u definiranom području, |
| --- | --- |

—

zemljopisni položaj parcele: u definiranom području,

| — | obilježja parcele: tla koja se lako zagrijavaju i na kojima ne postoji rizik od poplava. |
| --- | --- |

—

obilježja parcele: tla koja se lako zagrijavaju i na kojima ne postoji rizik od poplava.

Svaka popisana parcela koja je namijenjena proizvodnji jagoda identificira se svojim katastarskim brojem.”

Odjeljak „Sljedivost od proizvodnje do prodaje” briše se i zamjenjuje.

U tom se dijelu specifikacije proizvoda dodaje sljedeći odjeljak kako bi se istaknula svrha postupka za osiguravanje sljedivosti utvrđenog u specifikaciji:

„Od berbe nadalje mora se osigurati dvosmjerna sljedivost pošiljaka u svim fazama proizvodnje, kojoj je svrha:

| — | omogućiti sljedivost od potrošača do proizvođača, |
| --- | --- |

—

omogućiti sljedivost od potrošača do proizvođača,

| — | pomoći proizvođačima da identificiraju parcele za uzgoj na kojima je na određeni datum obavljena berba, |
| --- | --- |

—

pomoći proizvođačima da identificiraju parcele za uzgoj na kojima je na određeni datum obavljena berba,

| — | identificirati pošiljke koje su u fazi stavljanja na tržište na temelju proizvođačeva broja pošiljke.” |
| --- | --- |

—

identificirati pošiljke koje su u fazi stavljanja na tržište na temelju proizvođačeva broja pošiljke.”

Definicija pošiljke koja se nalazila u rubrici „Metoda proizvodnje” premješta se u ovaj dio te se nadopunjuje jedinicama za označivanje vremena i mjesta:

„Pošiljka jagoda definira se kao količina proizvoda pojedinačnog proizvođača koja je ubrana tijekom polovine dana na jednoj parceli za uzgoj od samo jedne sorte.”

U ovoj se definiciji upućivanje na „katastarske” parcele zamjenjuje upućivanjem na parcele „za uzgoj” u skladu s definicijom iz rubrike „Metoda proizvodnje.” Parcela „za uzgoj” može obuhvaćati jednu ili više katastarskih čestica, što je jasnija definicija u smislu nadzora jer odgovara jednoj proizvodnoj jedinici.

U vezi s dijelom o „opisu metode proizvodnje”, dodaje se obveza vođenja registra poljoprivrednog gospodarstva radi evidentiranja uzgojnih praksi.

„U registru poljoprivrednog gospodarstva evidentiraju se uzgojne prakse na svakoj parceli, bez obzira na korišteni medij (papir ili računalo). Na taj se način bilježe proizvodni postupci i radnje koji se obavljaju na svakoj parceli za uzgoj.

U taj se registar svake godine prije početka uzgoja upisuju parcele za uzgoj.”

Dodaje se odjeljak kojim se definira „potvrda o isporuci” koja zamjenjuje „paletni dostavni list”. U sektoru se taj naziv uvriježio za dokument u kojem se obvezno navodi broj ili referencija parcele za uzgoj. Briše se pojašnjenje u vezi s vrstom pakiranja „posudica” (fr. barquette) od 500 g ili 250 g” zajedno s već navedenim brisanjem naziva „posudica”.

barquette

Isto vrijedi i za odjeljak o „kontrolnom listu” koji zamjenjuje „paletni list”. U sektoru se taj naziv uvriježio za dokument u kojem se obvezno navode podaci o vremenu isporuke i kontroli provedenoj prema utvrđenim kriterijima:

| — | broj ili referencija parcele za uzgoj, |
| --- | --- |

—

broj ili referencija parcele za uzgoj,

| — | udio šećera, |
| --- | --- |

—

udio šećera,

| — | temperatura ploda, |
| --- | --- |

—

temperatura ploda,

| — | identifikacijska oznaka nadležne osobe, |
| --- | --- |

—

identifikacijska oznaka nadležne osobe,

| — | ocjena prema svakom pojedinom kriteriju iz kontrolne tablice, |
| --- | --- |

—

ocjena prema svakom pojedinom kriteriju iz kontrolne tablice,

| — | odobrenje ZOZP-a „Fraise du Périgord”. |
| --- | --- |

—

odobrenje ZOZP-a „Fraise du Périgord”.

Kako bi se poboljšala sljedivost, dodaje se i sljedeći navod:

| — | „Svaka se pošiljka identificira brojem kontrolnog listića koji se utvrđuje pri njezinu primitku”. |
| --- | --- |

—

„Svaka se pošiljka identificira brojem kontrolnog listića koji se utvrđuje pri njezinu primitku”.

Zadržava se obveza navođenja identifikacijskog broja proizvođača na pojedinačnim pakiranjima. Nazivom „prodajno pakiranje” zamjenjuje se naziv „posudica” u skladu s ostatkom specifikacije proizvoda.

Dodaje se odjeljak kojim se definira „potvrda o isporuci i/ili račun” koji zamjenjuje naziv „otpremnica”. U tom sektoru taj se naziv uvriježio za dokument precizno određenog sadržaja, uključujući i plodove namijenjene zamrzavanju:

„Oni uključuju: broj kontrolnog lista (broj pošiljke), naziv sorte, vrstu pakiranja, količinu, datum i vrijeme otpreme.”

Naposljetku se dodaje odjeljak o praćenju zamrznutog proizvoda:

„Prerađivač mora voditi evidenciju zaliha.

Svaka zamrznuta pošiljka identificira se u skladišnoj evidenciji, koja uključuje:

| — | broj palete u jedinici za zamrzavanje, |
| --- | --- |

—

broj palete u jedinici za zamrzavanje,

| — | broj palete klijenta (ako postoji), |
| --- | --- |

—

broj palete klijenta (ako postoji),

| — | broj potvrde o isporuci, |
| --- | --- |

—

broj potvrde o isporuci,

| — | naziv proizvoda/sorte, |
| --- | --- |

—

naziv proizvoda/sorte,

| — | broj paketâ, |
| --- | --- |

—

broj paketâ,

| — | neto masa nakon zamrzavanja, |
| --- | --- |

—

neto masa nakon zamrzavanja,

| — | datum i vrijeme zamrzavanja, |
| --- | --- |

—

datum i vrijeme zamrzavanja,

| — | datum minimalnog roka trajanja”. |
| --- | --- |

—

datum minimalnog roka trajanja”.

Naposljetku, dodaje se i rok za obvezno arhiviranje dokumenata kako bi se omogućilo praćenje:

„Svi relevantni subjekti dužni su čuvati dokumente kojima se osigurava sljedivost svake pošiljke najmanje dvije godine.”

Svrha je tih promjena poboljšati sljedivost i olakšati nadzor navođenjem podataka koje je potrebno evidentirati.

5.4.   Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Ovaj je dio u potpunosti izmijenjen radi poboljšanja organizacije, sadržaja i mogućnosti nadzora. Stoga se sva prethodna poglavlja brišu i zamjenjuju. Međutim, potrebno je istaknuti da se time u biti ne dovode u pitanje glavne točke ZOZP-a: jagode uzgojene na tlu, odabrane i popisane parcele, odabrane sorte, ručna berba dozrelih plodova.

Popisivanje parcela

Popisivanje parcela

Dodaje se definicija parcele za uzgoj u skladu s definicijom pošiljke radi sljedivosti proizvoda. Definicija glasi:

„Parcela za uzgoj definira se kao skup plastenika koji se zajedno obrađuju (bez obzira na vrstu bilja) u smislu gnojidbe, navodnjavanja i postupaka za zaštitu bilja, i na kojoj je svaki plastenik uključen u lokalizirani sustav navodnjavanja. Unutar jedne parcele sadi se isključivo jedna sorta.”

Dovršava se postupak za odabir i godišnji popis parcela.

Dodaje se upućivanje na parcelu „za uzgoj” u skladu s gore navedenom definicijom.

Dodan je pojam godišnje inventure kako bi se pojasnio postupak kojeg se subjekti moraju pridržavati.

Dovršavaju se kriteriji za odabir (porozna nevapnenačka pjeskovita tla) u skladu s posebnostima zemljopisnog područja iz specifikacije proizvoda i opisanim geološkim i pedološkim elementima.

„Parcele za uzgoj biraju se i popisuju svake godine.

Proizvođači prije sadnje svake godine rade inventuru parcela za uzgoj jagoda „Fraise du Périgord” zajedno sa stručnom osobom koju određuje skupina.

Ta stručna osoba uzima u obzir sljedeće kriterije: tla su pažljivo odabrana na temelju pedoklimatskih svojstava (porozna nevapnenačka pjeskovita tla). Odabrane parcele lako se zagrijavaju, nisu izložene riziku od poplave i imaju tla s pH vrijednošću koja pogoduje uzgoju jagoda.”

Navode se pojedinosti o regeneraciji parcela. Održava se plodored i dodaje se trajanje odmora zemljišta (koje odgovara trajanju uzgojnog ciklusa jagoda). Tretiranje tla sada je pod nadzorom skupine koja subjektima stavlja na raspolaganje popis preporučenih proizvoda za tretiranje tla.

„Prije svake nove sadnje parcele se regeneriraju kako bi se riješili problemi iscrpljivanja tla ili monokulture koji su povezani s prethodnim uzgojem, na sljedeći način:

| — | održavanjem plodoreda. U tim slučajevima vrijeme potrebno za odmor tla mora biti najmanje jednako trajanju uzgojnog ciklusa jagoda, |
| --- | --- |

—

održavanjem plodoreda. U tim slučajevima vrijeme potrebno za odmor tla mora biti najmanje jednako trajanju uzgojnog ciklusa jagoda,

| — | tretiranjem tla. U pripremi tla primjenjuju se u najvećoj mogućoj mjeri blagi postupci dezinfekcije (najviše parom). U slučaju tretiranja tla upotrebljavaju se samo oni proizvodi s popisa proizvoda koje preporučuje skupina.” |
| --- | --- |

—

tretiranjem tla. U pripremi tla primjenjuju se u najvećoj mogućoj mjeri blagi postupci dezinfekcije (najviše parom). U slučaju tretiranja tla upotrebljavaju se samo oni proizvodi s popisa proizvoda koje preporučuje skupina.”

Gnojidba – navodnjavanje – zaštita bilja

Gnojidba – navodnjavanje – zaštita bilja

Dodani su elementi obuhvaćeni analizom tla koja se provodi za svaku novu parcelu koja je pretvorena u jagodnjak. Ta će analiza zatim poslužiti kao temelj za ostvarenje plana za poboljšanje tla i gnojidbu prije sadnje jagoda svake godine.

Odredba glasi kako slijedi:

„Proizvođači prije svake sadnje izrađuju opći plan za poboljšanje tla i gnojidbu ili u tu svrhu angažiraju stručnu osobu koju određuje skupina.

Taj se plan zasniva na rezultatima temeljite analize tla (analiza plodnosti), koja se provodi za svaku novu parcelu koja se prenamjenjuje u jagodnjak. U toj analizi navode se vrijednosti ekvivalenta fosforova pentoksida (P2O5), kalija (K2O), magnezija (MgO) i vapna (CaO) dostupnih u tlu, kao i vrijednost pH.”

Uzimajući u obzir prirodu tla, dodano je navodnjavanje s pomoću lokalnog sustava za zalijevanje, čime se dopunjuju postojeće odredbe specifikacije proizvoda kojima se propisuje kontrolirano navodnjavanje kako bi se zadovoljile potrebe biljaka.

„Obvezno je navodnjavanje s pomoću lokalnog sustava za zalijevanje.”

S obzirom na to da se odredbe o zaštiti bilja nisu promijenile, one su preuzete bez izmjena.

Biljni materijal

Biljni materijal

Podaci o sortama, koji su bili navedeni u rubrici „Opis proizvoda”, premještaju se u ovaj dio specifikacije proizvoda bez izmjene. Odnose se na tehnike proizvodnje, a ne na proizvod.

Jagode „Fraise du Périgord” proizvode se od:

| — | certificiranog sadnog materijala, |
| --- | --- |

—

certificiranog sadnog materijala,

| — | sorti koje su uvrštene na popis sorti koje je odabrala skupina. |
| --- | --- |

—

sorti koje su uvrštene na popis sorti koje je odabrala skupina.

Sorte odabire međusektorska komisija za odobravanje sorti na temelju sljedećih kriterija koji su pri testiranju novih sorti primijenili proizvođači:”

Ovaj se dio nadopunjuje kriterijima za odabir sorti u kojima se navode elementi opisa jagoda „Fraise du Périgord” i kriteriji za odobravanje:

| — | „izgled: boja, oblik, sjaj i veličina, |
| --- | --- |

—

„izgled: boja, oblik, sjaj i veličina,

| — | udio šećera: najmanje 6 do 6,5° na Brixovoj ljestvici, ovisno o sorti, |
| --- | --- |

—

udio šećera: najmanje 6 do 6,5° na Brixovoj ljestvici, ovisno o sorti,

| — | prikladnost za čuvanje, |
| --- | --- |

—

prikladnost za čuvanje,

| — | kvalitetan okus.” |
| --- | --- |

—

kvalitetan okus.”

Osim toga, dodaju se pojedinosti o djelovanju međusektorske komisije za odobravanje sorti.

„Ta komisija, u kojoj je sedam osoba, većinom proizvođača i dobavljača, sastaje se najmanje jednom godišnje kako bi utvrdila izmjene popisa odabranih sorti, odnosno uvođenje novih sorti ili brisanje postojećih sorti. Odluke se donose većinom glasova prisutnih članova.”

Popis sorti briše se iz specifikacije (opis proizvoda) jer je imao samo okvirnu vrijednost u određenom trenutku. U specifikaciji proizvoda zapravo je već bila predviđena mogućnost izmjene popisa. Dodaje se navod da se o izmjenama popisa obavješćuju subjekti, inspekcijsko tijelo i Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO) prije početka sljedeće sadnje.

„Skupina prije početka sljedeće sadnje o izmjenama popisa obavješćuje subjekte, inspekcijsko tijelo i INAO.”

Kao i u rubrici „Opis proizvoda”, izričito se navodi uzgoj na tlu, koji se u postojećoj specifikaciji neizravno spominje i dopunjuje obvezom uzgoja na gredicama. Dodaje se datum postavljanja plastenika. Specifikacija proizvoda sadržava sljedeće:

„Riječ je uzgoju na tlu koji se najkasnije u vrijeme cvatnje zaštićuje plastenicima.

Jagode se uzgajaju u gredicama kako bi se pojačala poroznost tla.”

Te se metode potanko objašnjavaju jer proizlaze iz znanja i iskustva proizvođača koji pridonose kvaliteti jagoda „Fraise du Périgord”.

Gustoća sadnje ostaje nepromijenjena (≤ 6 sadnica po kvadratnom metru plastenika).

Berba

Berba

Dodaje se navod „ova faza obuhvaća branje, stavljanje voća u prodajna pakiranja i prijevoz do otkupne stanice.”. Specifikacija proizvoda dopunjuje se kako bi se pojasnilo da se berba obavlja ručno u skladu s rubrikom „Povezanost” te da je umijeće berača ključno za kvalitetu proizvoda. Jagode se beru ručno i stavljaju izravno u prodajna pakiranja, pri čemu se iznimna pozornost posvećuje njihovoj prezentaciji i kvaliteti. Rad berača ocjenjuje se u kontrolnoj tablici.

U specifikaciji proizvoda pojam „posudica” zamjenjuje se izrazom „prodajno pakiranje”, a mase od 250 ili 500 g uklanjaju se kao komercijalno prerestriktivne. U specifikaciji proizvoda ne definiraju se različite vrste prodajnih pakiranja, nego se određuje najveća masa pakiranja (10 kg) uz uvjet da je nužno ograničiti gnječenje plodova.

Stoga se u specifikaciji proizvoda precizira sljedeće:

„Jagode se beru ručno i stavljaju izravno u prodajna pakiranja najveće mase od 10 kg neto. Kako bi se spriječilo gnječenje voća, jagode se mogu slagati najviše u 3 sloja.

Prodajno pakiranje sadržava samo jagode iste sorte i kategorije.”

Dodaju se i uvjeti za temperaturu pri kojoj se obavlja berba s obzirom na to da se radi kvalitete plodova i radnih uvjeta berača jagode ne bi trebale brati kada je prevruće. Stoga se u specifikaciji proizvoda precizira sljedeće:

„Ako plastenici nisu klimatizirani, berba se ne smije obavljati ako je vanjska temperatura viša od 28 °C u razdoblju prije 15. lipnja, odnosno 30 °C nakon 15. lipnja.”

Naposljetku, dodan je i navod da „razdoblje između berbe i dopreme u otkupnu stanicu ne smije biti dulje od pola dana” kako bi se izbjegla sva oštećenja proizvoda.

Na kraju se, u skladu s rubrikom „Opis”, dodaje uvjet da boja ubranih jagoda mora biti ravnomjerna i karakteristična za tu sortu.

Primitak – otprema

Primitak – otprema

Podaci o razvrstavanju i ocjenjivanju jagoda, koji su bili navedeni u rubrici „Opis proizvoda”, premještaju se u ovaj dio specifikacije.

U novoj verziji razlikuju se kontrola udjela šećera i ocjenjivanje po tome što se u praksi provode u dva uzastopna koraka. Samo one pošiljke jagoda koje ispunjavaju zahtjeve u vezi s kontrolom udjela šećera upućuju se na primopredajni pregled radi odobrenja ZOZP-a.

„Svaka pošiljka jagoda podvrgava se kontroli udjela šećera, što omogućuje da se utvrdi sadržavaju li jagode minimalni udio šećera utvrđen u tablici najnižih udjela šećera za pojedinu sortu i razdoblje.

Ta se tablica ažurira sa svakom promjenom popisa odobrenih sorti. Skupina o tim promjenama obavješćuje subjekte, inspekcijsko tijelo i INAO.

Pošiljke jagoda koje nakon analize ispunjavaju zahtjeve u vezi s udjelom šećera šalju se potom na primopredajni pregled.”

Specifikacija proizvoda upućuje na tablicu najnižih udjela šećera za pojedinu sortu i razdoblje, koja se ažurira sa svakom promjenom popisa odobrenih sorti. O tim se promjenama obavješćuju subjekti, inspekcijsko tijelo i INAO.

Dodatno su objašnjene odredbe o primopredajnom pregledu u smislu da su ocjene nula, minus 1 ili minus 2 prema bilo kojem kriteriju iz kontrolne tablice eliminatorne. U skladu s tim dodan je sljedeći odjeljak:

„Pošiljka jagoda mora biti ocijenjena najmanjom ukupnom ocjenom 9 (od 15) kako bi stekla pravo na upotrebu ZOZP-a „Fraise du Périgord” i pritom ocjena ni u jednoj pojedinačnoj kategoriji ne smije biti 0, –1 ili –2.”

Kriteriji prema kojima se ocjenjuje jesu: boja, čvrstoća, veličina plodova, sjaj, opći izgled i oblik. Briše se navod „dovoljne razine kakvoće (odsutnost truleži, bolesti, nezreli ili prezreli plodovi, plodovi s jakim deformacijama, bez sjaja, mekani ili veličine manje od standarda, zamrljane posudice). Zamjenjuje se terminom „zdravstveni status” za dio koji se odnosi na bolest, trulež, zamrljane posudice; „kontrola udjela šećera i boje” obuhvaća i nezrele ili prezrele plodove, „kontrola oblika” obuhvaća i plodove s deformacijama, kriterij „sjaja” obuhvaća i plodove koji su bez sjaja, i naposljetku, „veličina plodova” obuhvaća i plodove manje veličine. Dodaje se izraz „vlaga ploda” kao dopuna kriterija „suha/vlažna jagoda”.

Jagode se nakon primitka i primopredajnog pregleda drže na hladnom. U nacrtu specifikacije proizvoda utvrđuju se uvjeti za hlađenje kako bi se zadržala sva svojstva jagoda te se dodaje sljedeće:

„Radi zaštite jagoda od toplinskog udara koji bi mogao dovesti do nepovratnog gubitka kakvoće, brzina hlađenja plodova mora se prilagoditi njihovoj temperaturi pri primitku.

Stoga je jagode, ako im je temperatura pri primitku iznad 20 °C, zabranjeno staviti u komoru za dinamičko prethlađenje sa strujanjem zraka na temperaturi od 2 °C do 4 °C. Plodovi se moraju držati ili u „statičkoj” rashladnoj komori s temperaturom od 6 °C ili u hladnoj komori s mehaničkom ventilacijom s temperaturom od 10 °C–12 °C kako bi se omogućilo sporo i stabilno smanjenje temperature jagoda.”

Odredbe o najduljem trajanju skladištenja jagoda nakon primitka (48 sati) i temperaturi jagoda u trenutku otpreme (između 6 °C i 12 °C) preuzete su bez izmjena.

Odredbe o temperaturi u kamionima zamijenjene su obvezom za određena prijevozna sredstva: „Prijevoz se obavlja u rashlađenom vozilu” jer je teško precizno kontrolirati temperaturu vozila tijekom ukrcaja kada su vrata otvorena.

Izbrisane su preporuke za stavljanje u prodaju.

Zamrzavanje

Zamrzavanje

Glavni razlog zahtjeva za izmjenu ZOZP-a jest uvrštavanje postupka zamrzavanja kako bi se proizvođačima iz poljoprivredno-prehrambenog sektora koji žele istaknuti podrijetlo jagoda koje upotrebljavaju omogućila upotreba zamrznutih jagoda.

Zamrzavanjem se ne mijenjaju organoleptička svojstva i izgled jagoda, a to su posebna svojstva koja čine taj ZOZP. Zamrzavanje se obavlja u roku od najviše 72 sati od primitka u otkupnoj stanici. Ispitivanjem koje je provela skupina utvrđeno je da postupak zamrzavanja ne šteti organoleptičkim svojstvima (udio šećera, ravnomjerna zrelost itd.) te da ne uzrokuje zgrudavanje plodova koje bi moglo negativno utjecati na izgled proizvoda (boja, veličina itd.). Jagode „Fraise du Périgord” i dalje su zdrave, bez deformacija i sjajne površine bez mrlja.

Sljedeće odredbe dodaju se u specifikaciju proizvoda:

„Jagode namijenjene zamrzavanju kojima je odobren naziv zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla zamrzavaju se u roku od najviše 72 sata od primitka u otkupnoj stanici; tijekom tog razdoblja čuvaju se na hladnom.

Jagode se zamrzavaju izravno u spremnicima u koje su stavljene nakon berbe ili u obliku „kugli” na trakama za zamrzavanje. U potonjem se slučaju jagode pakiraju nakon zamrzavanja.

Najkraći rok trajanja zamrznutih jagoda je 2 godine.”

5.5.   Povezanost

Povezanost

To se poglavlje dijeli na tri dijela kako bi se bolje definirale specifičnosti zemljopisnog područja, specifičnosti proizvoda i uzročna povezanost. Riječ je o izmjenama teksta ili dodatnim objašnjenjima koja ne dovode do bitnih promjena.

Rubrika „Povezanost” jedinstvenog dokumenta ažurira se na isti način, odnosno rubrika „Povezanost” sažetka stoga se mijenja i dopunjuje.

U rubriku „Posebnosti zemljopisnog područja” preuzimaju se podaci o zemljopisnom položaju departmana Dordogne i detaljan opis pedoklimatskih uvjeta u tom departmanu. Zatim se opisuje početak proizvodnje jagoda na tom području iz povijesne perspektive, uz isticanje znanja i iskustva proizvođača. Ističe se vještina uzgoja na tlu (gredice, plastenici) i berbe (ručna berba i stavljanje plodova izravno u pojedinačna pakiranja).

U rubrici „Posebnosti zemljopisnog područja” preuzima se i opis jagoda „Fraise du Périgord” i naglašava posebnost proizvoda. Jagode „Fraise du Périgord” odlikuju se uzgojem na tlu, dok se u Europi rasprostranio uzgoj bez zemlje, te se po uvjetima berbe i prezentaciji razlikuje od uobičajenih jagoda. Da bi se brale zrele, moraju postići ravnomjernu karakterističnu boju odabrane sorte.

Uzročno-posljedična veza temelji se na kvaliteti i ugledu proizvoda i uspostavlja vezu između prirode tla, načina uzgoja i berbe te kvalitete jagoda „Fraise du Périgord”.

5.6.   Označivanje

Označivanje

Rubrika „Označivanje” mijenja se i u važećoj specifikaciji proizvoda i u sažetku.

Briše se zahtjev za navođenje popisa certificiranih obilježja na etiketi zbog promjena u nacionalnom zakonodavstvu i propisima.

Dodaje se obveza da svako prodajno pakiranje mora biti označeno identifikacijskim brojem proizvođača.

Odsada je obvezno i isticanje logotipa skupine.

Ista se pravila primjenjuju i na oznake na pakiranjima zamrznutih jagoda, uz obvezu navođenja najkraćeg roka trajanja.

5.7.   Ostalo

Ostalo

Sažeta

Sažeta

briše se sažetak specifikacije proizvoda.

Nadležna služba države članice

U skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 dodaju se podaci francuskog instituta za kvalitetu i podrijetlo (Institut national de la qualité et de l’origine (INAO)), koji je nadležna služba države članice.

Institut national de la qualité et de l’origine

Skupina koja podnosi zahtjev

Skupina koja podnosi zahtjev

Ažurirani su podaci o skupini. Briše se opisni dio.

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Mijenja se upućivanje na razred proizvoda radi usklađivanja s Prilogom XI. Provedbenoj uredbi (EU) br. 668/2014.

Pakiranje

Pakiranje

Obveza pakiranja unutar predmetnog područja već je izričito navedena u važećoj specifikaciji proizvoda. Odnosi se samo na svježe jagode te je proširena na zamrznute jagode. Jagode su zamrzavaju izravno u spremnicima u koje su stavljene nakon berbe ili u obliku „kugli” na trakama za zamrzavanje. U potonjem se slučaju jagode pakiraju nakon zamrzavanja.

Specifikacija se dopunjuje potrebnim popratnim dokumentima te se dodaje sljedeći odjeljak:

Jagode „Fraise du Périgord” koje se stavljaju na tržište svježe pakiraju se na definiranom zemljopisnom području. Jagode se beru i stavljaju izravno u prodajna pakiranja jer je riječ o vrlo osjetljivom proizvodu, stoga bi trebalo izbjegavati svako nepotrebno rukovanje proizvodom koje može narušiti njegovu kvalitetu i trajnost. Nadalje, pakiranje unutar predmetnog zemljopisnog područja olakšava sljedivost i kontrolu proizvoda.

Jagode „Fraise du Périgord” mogu se zamrznuti i pakirati izvan predmetnog zemljopisnog područja.”

Nadzorna struktura

Nadzorna struktura

U skladu s postojećim uputama na nacionalnoj razini čija je svrha usklađivanje teksta specifikacija proizvoda, brišu se naziv i podaci za kontakt certifikacijskog tijela. Odsad se u toj rubrici navode podaci o francuskim nadležnim tijelima u području kontrole: Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO) i Glavna uprava za tržišno natjecanje, potrošačka pitanja i sprečavanje prijevara (DGCCRF). Naziv i podaci o certifikacijskom tijelu dostupni su na mrežnoj stranici INAO-a te u bazi podataka Europske komisije.

Nacionalni zahtjevi

Nacionalni zahtjevi

S obzirom na izmjene nacionalnih zakona i propisa, rubrika „Nacionalni zahtjevi” predstavljena je u obliku tablice s glavnim točkama koje je potrebno provjeriti i metodama njihova ocjenjivanja.

Ažuriranje jedinstvenog dokumenta

U jedinstvenom dokumentu brišu se točka 4.4. o dokazu o podrijetlu, točka 4.5. o metodi proizvodnje i točka 4.7. o nadzornim strukturama. Oni više nisu dio modela utvrđenog Uredbom (EU) br. 668/2014.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„FRAISE DU PÉRIGORD”

„FRAISE DU PÉRIGORD”

EU br.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

EU br.: PGI-FR-0133-AM01 – 11.8.2017.

ZOI ( ) ZOZP (X)

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

Naziv

„Fraise du Périgord”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeno.

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Jagode „Fraise du Périgord” uzgajaju se na tlu i beru se zrele. Dobivaju se od sorti koje su odabrane zbog njihova potencijala okusa. Prodajno pakiranje smije sadržavati samo jagode iste sorte.

Jagode „Fraise du Périgord” zdrave su, bez deformacija i sjajne površine bez mrlja. Sadrže minimalnu stopu šećera (izraženu stupnjem na Brixovoj ljestvici) koja se određuje prema vremenu branja i sorti. Ravnomjerne su boje, veličine i zrelosti. Pripadaju u „ekstra” ili „I.” kategoriju.

Jagode „Fraise du Périgord” prodaju se svježe ili zamrznute.

Svježe jagode moraju obvezno imati zelenu i svježu čašku. Pakiraju se pomno, bez obzira na vrstu ambalaže.

Jagode se zamrzavaju cijele ili razrezane, sa ili bez čaške.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Proizvodnja jagoda mora se odvijati na predmetnom zemljopisnom području. Obuhvaća faze sadnje, berbe i odobrenja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Jagode „Fraise du Périgord” koje se stavljaju na tržište svježe pakiraju se i skladište prije otpreme na definiranom zemljopisnom području. Jagode se beru i stavljaju izravno u prodajna pakiranja jer je riječ o vrlo osjetljivom proizvodu, stoga bi trebalo izbjegavati svako nepotrebno rukovanje proizvodom koje može narušiti njegovu kvalitetu i trajnost. Nadalje, pakiranje unutar predmetnog zemljopisnog područja olakšava sljedivost i kontrolu proizvoda.

Jagode se beru ručno i stavljaju izravno u prodajna pakiranja najveće mase od 10 kg neto. Kako bi se spriječilo gnječenje voća, jagode se slažu najviše u 3 sloja.

Prodajno pakiranje sadržava samo jagode iste sorte i kategorije.

Jagode se prije otpreme i stavljanja na tržište drže na hladnom, ali ne dulje od 48 sati. Radi zaštite jagoda od toplinskog udara koji bi mogao dovesti do nepovratnog gubitka kakvoće, brzina hlađenja plodova mora se prilagoditi njihovoj temperaturi pri primitku.

Jagode „Fraise du Périgord” mogu se zamrznuti izvan predmetnog zemljopisnog područja.

Zamrznute jagode „Fraise du Périgord” mogu se pakirati izvan predmetnog zemljopisnog područja.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obveznih podataka predviđenih propisima o označivanju i prezentiranju prehrambenih proizvoda, etiketa sadržava registrirani naziv proizvoda i znak Europske unije u istom vidnom polju.

Etikete na prodajnim pakiranjima moraju sadržavati:

| — | Naziv ZOZP-a: „Fraise du Périgord”, |
| --- | --- |

—

Naziv ZOZP-a: „Fraise du Périgord”,

| — | „Certifikat izdao:” navesti naziv certifikacijskog tijela. |
| --- | --- |

—

„Certifikat izdao:” navesti naziv certifikacijskog tijela.

Svako prodajno pakiranje mora biti označeno identifikacijskim brojem proizvođača.

Kad je riječ o jagodama koje se na tržište stavljaju svježe, svako prodajno pakiranje koje je zatvoreno poklopcem ili folijom obvezno se označava logotipom prikazanim u nastavku, koji određuje skupina i koji je na raspolaganju svim subjektima. Kad je riječ o otvorenim prodajnim pakiranjima, logotip se prikazuje na prodajnom pakiranju ili na pladnju.

Image 7

Oznake na pakiranjima zamrznutih jagoda sadržavaju iste informacije kao i oznake svježih proizvoda, uz informacije o temperaturi čuvanja i najkraćem roku trajanja.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje jagoda „Fraise du Périgord” obuhvaća velik dio departmana Dordogne i nekoliko općina koje graniče s departmanom Lot:

Departman Dordogne

Departman Dordogne

Kantoni Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme.

Općine Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (u dijelu koji odgovara području delegirane općine Saint-Julien-de-Bourdeilles na dan 1. siječnja 2016.), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac i Villetoureix.

Departman Lot

Departman Lot

općine Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac i Saint-Cirq-Madelon.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti područja

Posebnosti područja

Zemljopisno područje ZOZP-a „Fraise du Périgord” odgovara povijesnom području proizvodnje jagoda u Périgordu u kojem su jagode sađene na tlu koje je posebno pogodno za tu kulturu.

Zemljopisno područje proizvodnje ZOZP-a „Fraise du Périgord” uglavnom obuhvaća središte i jug/jugoistok departmana Dordogne te vrlo mali dio susjednog departmana Lot na jugoistoku departmana Dordogne.

Proizvodno je područje zahvaljujući pedološko-geološkim obilježjima na svojem zapadnom dijelu brežuljkasto, a na istočnom strmije i gotovo u potpunosti pokriveno šumom. Posebna je značajka te regije gotovo potpuna pokrivenost šumama koje se isprepliću s obrađenim parcelama, a često je riječ o parcelama na dobro osunčanim padinama s kojih su prethodno uklonjena stabla.

Périgord je u velikoj mjeri otvoren prema oceanu te je u cijelosti izložen blagoj oceanskoj klimi. Prosječna je temperatura oko 12 °C, bez većih godišnjih odstupanja. Padalina su prilično obilne: 800 do 900 mm na godinu.

Uzgoj jagoda u pokrajini Dordogne započeo je krajem 19. stoljeća, ali u vrlo ograničenom opsegu. Tek nakon Drugog svjetskog rata započela je prava proizvodnja jagoda na laganom, pjeskovitom i kiselom tlu na obroncima Eglise-Neuve kod mjesta Vergta.

Proizvođači su šezdesetih godina prošlog stoljeća shvatili da je potrebno obnavljati jagodnjake, na kojima je urod prilično brzo opadao zbog iscrpljivanja tla. Od tog su vremena za nove nasade jagoda raskrčivali nasade kestena, shvativši da su ta humusna tla iznimno prikladna za uzgoj jagoda: proizvodnja je 1960. dosegla 1 000 tona. Udruga Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) osnovana je 1988. i okuplja proizvođače, zadruge, aukcijsku tržnicu u Vergtu i privatne dobavljače.

Dugogodišnje iskustvo u proizvodnji i uspostava posebnih profesionalnih struktura omogućili su razvoj zajedničke prakse na temelju znanja i iskustva proizvođača jagoda „Fraise du Périgord” u vezi s odabirom parcela (vrsta tla) i sorti (sorte s izraženim okusom), tehnikama uzgoja (gredice, plastenici) i berbom (ručna berba izravno u prodajna pakiranja). Primjenom tih proizvodnih tehnika dobivaju se kvalitetne jagode, za koje su uvjeti skladištenja prije otpreme, zbog njihove osjetljivosti, jasno definirani.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Jagode „Fraise du Périgord” odlikuju se uzgojem na tlu, dok se u Europi rasprostranio uzgoj bez zemlje, te se po uvjetima berbe i prezentaciji razlikuje od uobičajenih jagoda. Da bi se brale zrele, moraju postići ravnomjernu karakterističnu boju odabrane sorte.

Jagode „Fraise du Périgord” beru se ručno i stavljaju izravno u prodajna pakiranja, pri čemu se iznimna pozornost posvećuje njihovoj prezentaciji. Rije je o zdravim, i sjajnim plodovima bez deformacija. Riječ je o jagodama koje se pomno slažu po veličini ploda u najviše tri sloja kako bi se spriječilo njihovo gnječenje u većim spremnicima. Ravnomjerne su boje, veličine i zrelosti.

Uzročna povezanost

Uzročna povezanost

Uzročna veza temelji se na kvaliteti i ugledu jagoda „Fraise du Périgord”

Pedoklimatski uvjeti u tom području pogoduju proizvodnji jagoda „Fraise du Périgord”. Općenito se uzgajaju na obroncima, često na parcelama s kojih su prethodno uklonjena stabla, tj. na „svježem” tlu koje je izloženo suncu kako bi se omogućilo postizanje pune zrelosti. Tla se biraju u skladu s njihovim značajkama: porozna, uglavnom pjeskovita tla, s blagom kiselom vrijednosti pH i bez aktivnog vapnenca. Jagode se uzgajaju u gredicama kako bi se dodatno iskoristila poroznost tla i izbjeglo gušenje biljke. Lokalizirana gnojidba i navodnjavanje, kojima se uzima u obzir priroda tla, u potpunosti su prilagođene potrebama biljaka.

Jagode su u Périgordu izložene umjerenim temperaturama bez značajnih varijacija, što omogućuje ujednačen rast i dozrijevanje plodova. Uzgoj jagoda na tlu, koje se zaštićuju plastenicima najkasnije u vrijeme cvatnje, omogućuje prodaju jagoda „Fraise du Périgord” najmanje 6 mjeseci godišnje, u razdoblju od travnja do listopada. Osim toga, zbog dugog vremenskog razdoblja proizvodnje moguće je zadržati iskusne berače jagoda, čije su vještine ključne za kvalitetu proizvoda. Svježe jagode beru se ručno i stavljaju izravno u prodajna pakiranja, pri čemu se iznimna pozornost posvećuje njihovoj prezentaciji, obliku i boji. Uzgojem jagoda pod plastenicima plodovi se štite od nepovoljnih klimatskih uvjeta (snažan vjetar, kiša, tuča), jamče se njihova čistoća i sjaj i postiže veća toplina ploda, što znači da proizvodna sezona može početi ranije i trajati dulje. Uz to, jagode se na taj se način štite od prevelikih vrućina, koje također mogu naštetiti plodu. U tom slučaju proizvođač mora brati jagode tijekom najsvježijih razdoblja te ih zaštititi od topline dok traje berba. Posebna pozornost posvećuje se temperaturi berbe i skladištenja. Tako dobivene jagode mogu se zamrznuti, ali u roku koji omogućuje da zadrže svoja svojstva.

O velikom ugledu jagoda „Fraise du Périgord” svjedoče i više cijene koje su se plaćale za taj proizvod. Njezin je položaj na tržnicama neupitan, što potvrđuje i novinski navod o cijenama na dan 31. svibnja 1974. „U Rungisu, jagode iz regije Périgord prodaju se od 3,50 F/kg do 4,80 F/kg, a jagode iz regije Lot-et-Garonne od 2,80 F/kg do 3,80 F/kg”.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 18.5.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 170/51

---

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2020/C 170/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SOLTVADKERTI”

PDO-HU-02171

Datum zahtjeva: 28.4.2016.

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Soltvadkerti

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

4.   Opis vina

Bijelo vino

Vino blijedozelene ili žućkastozelene boje s diskretnom aromom cvijeta vinove loze i izrazito kiselim, reskim, dugotrajnim naknadnim okusom.

| * | Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| Najmanji ukupna kiselost | 5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanji ukupna kiselost

5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Vino od prosušenoga grožđa

Vino zlatnožute boje, kompleksne arome, s visokim prirodnim sadržajem šećera, pune, uljaste teksture i kompleksnog okusa, s aromom koja podsjeća na med i zrelo ili sušeno voće.

| * | Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanji ukupna kiselost | 5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanji ukupna kiselost

5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Pjenušavo vino

Svježe, lagano i prozračno pjenušavo vino srednjeg intenziteta, blijedozelene ili blijede žućkastozelene boje, diskretnog cvjetnog mirisa, čvrstog, živahnog, reskog, kiselog i karakteristično voćnog okusa i arome tipične za sortu Ezerjó.

| * | Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 13 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) | 10 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

13

Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela)

10

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

(a)   Osnovni enološki postupci

Bijelo vino i vino proizvedeno od prosušenoga grožđa

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe

| — | grožđe se može prešati samo u serijskim prešama |
| --- | --- |

—

grožđe se može prešati samo u serijskim prešama

| — | obvezno je pročišćavanje mošta |
| --- | --- |

—

obvezno je pročišćavanje mošta

| — | obvezna je kontrolirana fermentacija mošta na temperaturi od najviše 18 °C. |
| --- | --- |

—

obvezna je kontrolirana fermentacija mošta na temperaturi od najviše 18 °C.

Pjenušavo vino

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

| — | obvezna je fermentacija u bocama ili spremnicima |
| --- | --- |

—

obvezna je fermentacija u bocama ili spremnicima

| — | druga fermentacija u trajanju od najmanje 3 mjeseca |
| --- | --- |

—

druga fermentacija u trajanju od najmanje 3 mjeseca

| — | daljnje dozrijevanje u spremnicima u trajanju od barem šest mjeseci |
| --- | --- |

—

daljnje dozrijevanje u spremnicima u trajanju od barem šest mjeseci

| — | dozrijevanje u bocama u trajanju od barem tri mjeseca. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama u trajanju od barem tri mjeseca.

Sustav uzgoja vinove loze, razmaci i broj cijepova

Postupak uzgoja

Dopuštene su sljedeće metode za uzgojni oblik loze:

| — | rez u glavu |
| --- | --- |

—

rez u glavu

| — | niski, srednje visoki ili visoki kordonac. |
| --- | --- |

—

niski, srednje visoki ili visoki kordonac.

Gustoća sadnje mora biti najmanje 4 000 trsova/ha, dok razmak između trsova mora iznositi najmanje 0,8 m. Udio trsova koji nedostaju i trsova stranih sorti u vinogradu zajedno ne smije biti veći od 10 % od ukupnog broja trsova u vrijeme sadnje.

Određivanje datuma berbe

Postupak uzgoja

Datum početka berbe određuje odbor Zajednice proizvođača vina Soltvadkert na temelju probnih berbi koje se provode svakog tjedna počevši od 1. kolovoza. Nijedan proizvod od grožđa ubranog prije datuma početka berbe koji je odredila Zajednica proizvođača vina Soltvadkert ne smije se staviti na tržište s tom zaštićenom oznakom izvornosti na etiketi. Datum berbe u obliku obavijesti objavljuje Zajednica proizvođača vina.

Minimalni sadržaj šećera i minimalna potencijalna alkoholna jakost grožđa

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Minimalni prirodni sadržaj šećera u grožđu na mađarskoj ljestvici za mošt (na temperaturi od 17,5 °C) iznosi 17,0 za bijelo vino, 20,0 za vino od prosušenoga grožđa i 16,0 za pjenušavo vino.

Minimalna potencijalna alkoholna jakost grožđa (u % volumnog udjela, na temperaturi od 20 °C) iznosi 10,6 za bijelo vino, 12,83 za vino od prosušenoga grožđa i 9,87 za pjenušavo vino.

(b)   Najveći prinos

vino i pjenušavo vino

70 hl/ha

prinos grožđa

10 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područja unutar administrativnih granica općine Soltvadkert koja su prema katastru vinograda razvrstana u razrede I. i II.

7.   Glavne sorte vinove loze

ezerjó - kolmreifler

ezerjó - korponai

ezerjó - szadocsina

ezerjó - tausendachtgute

ezerjó - tausendgute

ezerjó - trummertraube

8.   Opis povezanosti

Prirodni čimbenici (vino i pjenušavo vino)

Proizvodno područje, smješteno između rijeka Dunava i Tise, znatno se razlikuje od okolne regije. Njegove ekološke značajke proizlaze uglavnom iz nizinskog položaja. Veći dio tog područja prostire se na nadmorskoj visini od 110 do 120 m. Teren je ravan, s visinskim razlikama u rasponu od 10 do 15 m.

Za područje proizvodnje karakteristično je aluvijalno pješčano tlo ispod kojega se nalazi livadno tlo te mjestimično vapnenasti les. Tipično je za pjeskovita tla da se brzo zagrijavaju, a njihove svijetle boje bolje reflektiraju sunčevo svjetlo, što pridonosi dozrijevanju grožđa. Zahvaljujući udjelu kvarca većem od 75 %, ta su tla otporna na filokseru, a zahvaljujući sadržaju minerala nutritivni kapacitet podtla pozitivno utječe na kvalitetu grožđa.

Klimatski uvjeti na predmetnom proizvodnom području proizlaze iz kontinentalne klime, koju odlikuju prije svega vruća ljeta i hladne zime. Prosječna temperatura kreće se oko 10–11 °C. Prosječni broj sunčanih sati iznosi 2 100 sati godišnje. Prosječna godišnja količina oborina iznosi 500 – 550 mm (što je uglavnom dovoljno za potrebe grožđa) ali uz neujednačenu raspodjelu tijekom godine. Jezero Soltvadkert ima pozitivan utjecaj na klimu proizvodnog područja.

Ljudski čimbenici (vino)

Tradicija proizvodnje grožđa od kojeg se radi vino Soltvadkerti seže u 18. stoljeće. Osunčane pješčane dine šibane vjetrom pretvorene su u plodno proizvodno područje zahvaljujući ustrajnosti i napornom radu lokalnog stanovništva. Kombinacija marljivosti i talenta prenosila se s koljena na koljeno i stvorila uspješnu kulturu proizvodnje grožđa i voća.

Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima, sorti grožđa koja se koristi i stručnosti lokalnog stanovništva, proizvodnja vina Soltvadkerti znatno se povećala. Lokalno stanovništvo i proizvođači vina brinu se za očuvanje proizvodnje grožđa, tradicija i ugleda vinâ Soltvadkerti. Obiteljske vinarije na tom području postale su pokretačka snaga te proizvodnje. Ograničavanje proizvodnje i određivanje datuma berbe imali su odlučujuću ulogu u razvoju tehnika proizvodnje grožđa. Proizvodnja vina temelji se na reduktivnim tehnikama, a dodatno poboljšava odležavanjem u bačvama.

Sorta vinove loze Ezerjó tradicionalna je mađarska sorta za proizvodnju bijelog vina koja je postala važna na području Soltvadkert vinske regije Kunság. Tu sortu posebnom i jedinstvenom čini to što se može koristiti za proizvodnju vina iz berbe, vina od prosušenoga grožđa i pjenušavog vina.

Prezentacija i dokaz uzročne veze (vino)

| — | Samo područje proizvodnje ima znatan utjecaj na svojstva vina, što se manifestira na sljedeće načine: |
| --- | --- |

—

Samo područje proizvodnje ima znatan utjecaj na svojstva vina, što se manifestira na sljedeće načine:

| — | vapnenasto tlo ima pozitivan utjecaj na sastav kiselina u grožđu, |
| --- | --- |

—

vapnenasto tlo ima pozitivan utjecaj na sastav kiselina u grožđu,

| — | mineralnost podtla potencira njegov snažan karakter, |
| --- | --- |

—

mineralnost podtla potencira njegov snažan karakter,

| — | temperaturna suma (akumulirana toplina) mjerena tijekom vegetacijskog razdoblja i pozitivan učinak broja sunčanih sati pridonosi dozrijevanju grožđa i razvoju sadržaja šećera te ravnoteži između sadržaja kiseline i alkohola, što rezultira skladnim vinima, |
| --- | --- |

—

temperaturna suma (akumulirana toplina) mjerena tijekom vegetacijskog razdoblja i pozitivan učinak broja sunčanih sati pridonosi dozrijevanju grožđa i razvoju sadržaja šećera te ravnoteži između sadržaja kiseline i alkohola, što rezultira skladnim vinima,

| — | temperatura jezera Soltvadkert ima uravnotežavajući učinak, regulira dostupnost podzemne vode i stvara povoljne razine vlažnosti tla. Razina podzemne vode blizu je površine tla, pa je korijenje trsova lako može apsorbirati. Broj sunčanih sati i dostupnost podzemne vode pridonosi ravnomjernom razvoju grožđa, što u vinogradarstvu osigurava postojano visoku kvalitetu. To smanjuje ulogu godine berbe i omogućuje proizvodnju vina postojano visoke kvalitete gotovo svake godine, |
| --- | --- |

—

temperatura jezera Soltvadkert ima uravnotežavajući učinak, regulira dostupnost podzemne vode i stvara povoljne razine vlažnosti tla. Razina podzemne vode blizu je površine tla, pa je korijenje trsova lako može apsorbirati. Broj sunčanih sati i dostupnost podzemne vode pridonosi ravnomjernom razvoju grožđa, što u vinogradarstvu osigurava postojano visoku kvalitetu. To smanjuje ulogu godine berbe i omogućuje proizvodnju vina postojano visoke kvalitete gotovo svake godine,

| — | uz ograničenje proizvodnje i određivanje datuma berbe, posebnu kvalitetu predmetnom području daju tehnike proizvodnje grožđa, što lokalni proizvođači dodatno pojačavaju kombinacijom reduktivne proizvodnje vina i odležavanja u bačvama. Zahvaljujući tim posebnostima dobivaju se skladna vina visoke kiselosti (sa specifičnom kompozicijom kiselina) i baršunasta okusa koji je karakterističan za tu sortu, |
| --- | --- |

—

uz ograničenje proizvodnje i određivanje datuma berbe, posebnu kvalitetu predmetnom području daju tehnike proizvodnje grožđa, što lokalni proizvođači dodatno pojačavaju kombinacijom reduktivne proizvodnje vina i odležavanja u bačvama. Zahvaljujući tim posebnostima dobivaju se skladna vina visoke kiselosti (sa specifičnom kompozicijom kiselina) i baršunasta okusa koji je karakterističan za tu sortu,

| — | prirodnim sušenjem dolazi do koncentracije sadržaja šećera, što rezultira prirodnim sadržajem neprevrelog šećera koji vinu daje punu, uljastu teksturu. |
| --- | --- |

—

prirodnim sušenjem dolazi do koncentracije sadržaja šećera, što rezultira prirodnim sadržajem neprevrelog šećera koji vinu daje punu, uljastu teksturu.

Ljudski čimbenici (pjenušavo vino)

Zahvaljujući specifičnoj kompoziciji kiselina, visokoj kiselosti, decentnoj i posebnoj umjerenoj alkoholnoj jakosti, sorta Ezerjó idealna je za proizvodnju pjenušavog vina. Tehnologija koja se primjenjuje u proizvodnji pjenušavog vina od vina proizvedenog isključivo od grožđa sorte Ezerjó razvijena je nedavno u lokalnim vinarijama. Jedinstvena svojstva proizvoda rezultat su svojstava lokalno uzgojenog grožđa i upotrebe reduktivnih tehnika proizvodnje vina te tradicionalne fermentacije u bocama i odležavanja.

Prezentacija i dokaz uzročne veze (pjenušavo vino)

| — | Zahvaljujući u prvom redu svojstvima pjeskovitih tala, okoliš ima znatan učinak na karakteristike pjenušavog vina, što se manifestira na sljedeće načine: |
| --- | --- |

—

Zahvaljujući u prvom redu svojstvima pjeskovitih tala, okoliš ima znatan učinak na karakteristike pjenušavog vina, što se manifestira na sljedeće načine:

| — | vapnenasto tlo pjenušavom vinu daje njegovu specifičnu, profinjenu kompoziciju kiselina, |
| --- | --- |

—

vapnenasto tlo pjenušavom vinu daje njegovu specifičnu, profinjenu kompoziciju kiselina,

| — | budući da se grožđe bere rano, pjenušavo vino odlikuje živahna i reska kiselost, |
| --- | --- |

—

budući da se grožđe bere rano, pjenušavo vino odlikuje živahna i reska kiselost,

| — | mineralnost podtla potencira njegov snažan karakter, |
| --- | --- |

—

mineralnost podtla potencira njegov snažan karakter,

| — | temperatura jezera Soltvadkert ima uravnotežavajući učinak, regulira dostupnost podzemne vode i stvara povoljne razine vlažnosti tla. Razina podzemne vode blizu je površine tla, pa je korijenje trsova lako može apsorbirati. Broj sunčanih sati i dostupnost podzemne vode pridonosi ravnomjernom razvoju grožđa, što u vinogradarstvu osigurava postojano visoku kvalitetu. To smanjuje ulogu godine berbe i omogućuje proizvodnju pjenušavog vina postojano visoke kvalitete gotovo svake godine, |
| --- | --- |

—

temperatura jezera Soltvadkert ima uravnotežavajući učinak, regulira dostupnost podzemne vode i stvara povoljne razine vlažnosti tla. Razina podzemne vode blizu je površine tla, pa je korijenje trsova lako može apsorbirati. Broj sunčanih sati i dostupnost podzemne vode pridonosi ravnomjernom razvoju grožđa, što u vinogradarstvu osigurava postojano visoku kvalitetu. To smanjuje ulogu godine berbe i omogućuje proizvodnju pjenušavog vina postojano visoke kvalitete gotovo svake godine,

| — | temperaturna suma (akumulirana toplina) mjerena tijekom vegetacijskog razdoblja i pozitivan učinak broja sunčanih sati pridonosi dozrijevanju grožđa, što pjenušavom vinu daje njegov voćni karakter, |
| --- | --- |

—

temperaturna suma (akumulirana toplina) mjerena tijekom vegetacijskog razdoblja i pozitivan učinak broja sunčanih sati pridonosi dozrijevanju grožđa, što pjenušavom vinu daje njegov voćni karakter,

| — | zahvaljujući preradi vina uz upotrebu brze reduktivne tehnologije ne samo da se sačuva svježa aroma karakteristična za tu sortu, nego vino i dobije elegantnu boju. Aroma autolize koja nastaje tijekom proizvodnje pjenušavog vina zbog toga je diskretna. |
| --- | --- |

—

zahvaljujući preradi vina uz upotrebu brze reduktivne tehnologije ne samo da se sačuva svježa aroma karakteristična za tu sortu, nego vino i dobije elegantnu boju. Aroma autolize koja nastaje tijekom proizvodnje pjenušavog vina zbog toga je diskretna.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Pravila o označivanju – opća pravila o označivanju

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Nazivi lokaliteta koji se smiju koristiti pri navođenju manjih zemljopisnih jedinica: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Naziv lokaliteta smije se koristiti samo ako je vino proizvedeno isključivo od grožda s tog lokaliteteta.

POVEZNICA NA SPECIFIKACIJU PROIZVODA

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---