# Euroopan unionin C 170/2020

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 170 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta18. toukokuu 2020 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 170

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

63. vuosikerta18. toukokuu 2020

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 170/01 | Komission tiedonanto tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta annetun komission asetusluonnoksen sisällön hyväksymisestä | 1 |
| 2020/C 170/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2020/C 170/01

Komission tiedonanto tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta annetun komission asetusluonnoksen sisällön hyväksymisestä

1

2020/C 170/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.9833 – KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 170/03 | Euron kurssi — 15. toukokuuta 2020 | 21 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2020/C 170/04 | Erityiskertomus 12/2020 Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen | 22 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2020/C 170/05 | Rahapelipalvelujen tarjoajille myönnettävät kansalliset poikkeukset direktiivin (EU) 2015/849 (rahanpesunvastainen direktiivi) kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä Luettelo jäsenvaltioista, jotka ovat päättäneet vapauttaa tiettyjen rahapelipalvelujen tarjoajat rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä | 23 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2020/C 170/03

Euron kurssi — 15. toukokuuta 2020

21

Tilintarkastustuomioistuin

2020/C 170/04

Erityiskertomus 12/2020 Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen

22

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2020/C 170/05

Rahapelipalvelujen tarjoajille myönnettävät kansalliset poikkeukset direktiivin (EU) 2015/849 (rahanpesunvastainen direktiivi) kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä Luettelo jäsenvaltioista, jotka ovat päättäneet vapauttaa tiettyjen rahapelipalvelujen tarjoajat rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä

23

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 170/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 25 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2020/C 170/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 27 |
| 2020/C 170/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 38 |
| 2020/C 170/09 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta | 51 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2020/C 170/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

25

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2020/C 170/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

27

2020/C 170/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

38

2020/C 170/09

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta annetun komission asetusluonnoksen sisällön hyväksymisestä

(2020/C 170/01)

Komissio on hyväksynyt tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta 11 päivänä toukokuuta 2020 annetun komission asetusluonnoksen sisällön.

Asetusluonnos on tämän tiedonannon liitteenä. Asetusluonnoksesta järjestetään julkinen kuuleminen verkossa sivustolla http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

LIITE

LUONNOS KOMISSION ASETUS (EU) 2020/...,

annettu ...,

tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1588 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 651/2014 (2) todetaan tietyt tukimuodot sisämarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 651/2014 (2) todetaan tietyt tukimuodot sisämarkkinoille soveltuviksi.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (3) tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten on usein vaikea rahoittaa lisäkustannukset, joita aiheutuu yhteistyöstä eri alueille ja eri jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden kumppanien kanssa. Euroopan alueellinen yhteistyö on tärkeää koheesiopolitiikan kannalta ja tarjoaa puitteet eri jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden välisten yhteisten toimien toteuttamiselle ja toimintatapoja koskevien kokemusten vaihtamiselle, minkä vuoksi olisi puututtava tiettyihin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeissa kohdattuihin vaikeuksiin, jotta niissä olisi helpompi noudattaa valtiontukisääntöjä. Komission kokemusten perusteella asetusta (EU) N:o 651/2014 olisi sovellettava tukeen, jota annetaan Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin, tuensaajayritysten koosta riippumatta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (3) tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten on usein vaikea rahoittaa lisäkustannukset, joita aiheutuu yhteistyöstä eri alueille ja eri jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden kumppanien kanssa. Euroopan alueellinen yhteistyö on tärkeää koheesiopolitiikan kannalta ja tarjoaa puitteet eri jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden välisten yhteisten toimien toteuttamiselle ja toimintatapoja koskevien kokemusten vaihtamiselle, minkä vuoksi olisi puututtava tiettyihin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeissa kohdattuihin vaikeuksiin, jotta niissä olisi helpompi noudattaa valtiontukisääntöjä. Komission kokemusten perusteella asetusta (EU) N:o 651/2014 olisi sovellettava tukeen, jota annetaan Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin, tuensaajayritysten koosta riippumatta.

| (3) | Kun otetaan lisäksi huomioon näihin hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettyjen pienten tukimäärien vähäinen vaikutus kauppaan ja kilpailuun, olisi myös annettava yksinkertaisia sääntöjä sellaisia tapauksia varten, joissa tuen yhteenlaskettu määrä yritystä ja hanketta kohti ei ylitä tiettyä enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(3)

Kun otetaan lisäksi huomioon näihin hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettyjen pienten tukimäärien vähäinen vaikutus kauppaan ja kilpailuun, olisi myös annettava yksinkertaisia sääntöjä sellaisia tapauksia varten, joissa tuen yhteenlaskettu määrä yritystä ja hanketta kohti ei ylitä tiettyä enimmäismäärää.

| (4) | Tutkimus- ja kehityshankkeita tai toteutettavuustutkimuksia, joille on myönnetty riippumattomien asiantuntijoiden tekemän arvioinnin ja paremmuusjärjestykseen asettamisen jälkeen huippuosaamismerkki ja joita pidetään erinomaisina ja julkisen rahoituksen arvoisina mutta joille ei voitu myöntää rahoitusta Horisontti-puiteohjelmasta budjettirajoitteiden vuoksi, voidaan tukea kansallisista varoista, mukaan luettuna Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varoista kaudella 2014–2020 ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahasto plussan varoista kaudella 2021–2027. Tällaisille pienten ja keskisuurten yritysten toteuttamille tutkimus- ja kehityshankkeille myönnettyä valtiontukea olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana, ja se olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka on jo arvioitu unionin tasolla Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti ennen huippuosaamismerkin myöntämistä. Hankkeet toteuttavien tahojen voittoa tavoitteleva tai tavoittelematon luonne ei ole kilpailulainsäädännön nojalla merkityksellinen peruste. |
| --- | --- |

(4)

Tutkimus- ja kehityshankkeita tai toteutettavuustutkimuksia, joille on myönnetty riippumattomien asiantuntijoiden tekemän arvioinnin ja paremmuusjärjestykseen asettamisen jälkeen huippuosaamismerkki ja joita pidetään erinomaisina ja julkisen rahoituksen arvoisina mutta joille ei voitu myöntää rahoitusta Horisontti-puiteohjelmasta budjettirajoitteiden vuoksi, voidaan tukea kansallisista varoista, mukaan luettuna Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varoista kaudella 2014–2020 ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahasto plussan varoista kaudella 2021–2027. Tällaisille pienten ja keskisuurten yritysten toteuttamille tutkimus- ja kehityshankkeille myönnettyä valtiontukea olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana, ja se olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka on jo arvioitu unionin tasolla Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti ennen huippuosaamismerkin myöntämistä. Hankkeet toteuttavien tahojen voittoa tavoitteleva tai tavoittelematon luonne ei ole kilpailulainsäädännön nojalla merkityksellinen peruste.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... (4) (Verkkojen Eurooppa 2 -asetus) soveltamisalaan kuuluville tietyille digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskeville hankkeille myönnettyä valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, ja se voidaan vapauttaa ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... (4) (Verkkojen Eurooppa 2 -asetus) soveltamisalaan kuuluville tietyille digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskeville hankkeille myönnettyä valtiontukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, ja se voidaan vapauttaa ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin.

| (6) | Avustuksia, jotka myönnetään tutkijoille Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskevien Proof of Concept -toimien ja Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) nojalla, joita pidetään taloudellisena toimintana, olisi myös pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina, jos näille toimille on myönnetty huippuosaamismerkki. |
| --- | --- |

(6)

Avustuksia, jotka myönnetään tutkijoille Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskevien Proof of Concept -toimien ja Marie Skłodowska-Curie -toimien (MSCA) nojalla, joita pidetään taloudellisena toimintana, olisi myös pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina, jos näille toimille on myönnetty huippuosaamismerkki.

| (7) | Eurooppalaisen tutkimus- ja kehitystyön kilpailukykyä voidaan parantaa julkisella rahoituksella, jossa yhdistetään kansallisia varoja ja keskitetysti hallinnoituja unionin varoja ja jota annetaan tutkimus- ja kehityshankkeisiin (kuten perussopimuksen 185 tai 187 artiklaan perustuvien institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien nojalla toteutettaviin hankkeisiin tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa määriteltyihin ohjelmien yhteisrahoitustoimiin), koska tällaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden katsotaan täyttävän yhteistä eurooppalaista etua koskevat tavoitteet ja niillä puututaan tarkoin määriteltyihin markkinoiden toimintapuutteisiin. Tämän katsotaan pätevän silloin, kun hankkeiden arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti sellaisen kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen, johon osallistuu vähintään kolme jäsenvaltiota (tai kaksi, jos kyseessä ovat tiimiyttämistoimet). Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, mukaan luettuna Euroopan rakenne- ja investointirahastoista maksetut varat kaudella 2014–2020 ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahasto plussasta maksetut varat kaudella 2021–2027, näihin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina, ja ne olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka riippumattomat asiantuntijat ovat jo arvioineet kansainvälisellä tasolla Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti ennen tutkimus- ja kehityshankkeen valintaa. |
| --- | --- |

(7)

Eurooppalaisen tutkimus- ja kehitystyön kilpailukykyä voidaan parantaa julkisella rahoituksella, jossa yhdistetään kansallisia varoja ja keskitetysti hallinnoituja unionin varoja ja jota annetaan tutkimus- ja kehityshankkeisiin (kuten perussopimuksen 185 tai 187 artiklaan perustuvien institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien nojalla toteutettaviin hankkeisiin tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa määriteltyihin ohjelmien yhteisrahoitustoimiin), koska tällaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden katsotaan täyttävän yhteistä eurooppalaista etua koskevat tavoitteet ja niillä puututaan tarkoin määriteltyihin markkinoiden toimintapuutteisiin. Tämän katsotaan pätevän silloin, kun hankkeiden arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti sellaisen kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen, johon osallistuu vähintään kolme jäsenvaltiota (tai kaksi, jos kyseessä ovat tiimiyttämistoimet). Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, mukaan luettuna Euroopan rakenne- ja investointirahastoista maksetut varat kaudella 2014–2020 ja Euroopan aluekehitysrahastosta ja Euroopan sosiaalirahasto plussasta maksetut varat kaudella 2021–2027, näihin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvina, ja ne olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka riippumattomat asiantuntijat ovat jo arvioineet kansainvälisellä tasolla Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti ennen tutkimus- ja kehityshankkeen valintaa.

| (8) | Horisontti 2020- ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa määritellään, mitkä tutkimus- ja innovointitoimet voivat saada rahoitusta. Komissio huomauttaa, että Horisontti-puiteohjelmassa määritellyt tutkimus- ja innovointitoimet vastaavat yleisesti tässä asetuksessa määriteltyjä perustutkimuksen ja teollisen tutkimuksen toimia. Horisontti-puiteohjelman nojalla tuetut innovointitoimet vastaavat lisäksi yleisesti tässä asetuksessa määriteltyjä kokeellisen kehittämisen toimia. Tässä asetuksessa säädettyä tutkimus- ja kehitystyötä koskevaa yksinkertaistamista ei kuitenkaan pitäisi hyödyntää siten, että rahoitetaan toimia, jotka eivät ole tukikelpoisia tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen nojalla, eli toimia, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin. Tätä varten jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon myös määritelmät, jotka koskevat teknologisen valmiuden tasoa. Komissio huomauttaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävän valtiontuen teknologisen valmiuden tasolla 9 ei katsota kuuluvan kokeellisen kehittämisen määritelmän piiriin, minkä vuoksi se ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(8)

Horisontti 2020- ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmassa määritellään, mitkä tutkimus- ja innovointitoimet voivat saada rahoitusta. Komissio huomauttaa, että Horisontti-puiteohjelmassa määritellyt tutkimus- ja innovointitoimet vastaavat yleisesti tässä asetuksessa määriteltyjä perustutkimuksen ja teollisen tutkimuksen toimia. Horisontti-puiteohjelman nojalla tuetut innovointitoimet vastaavat lisäksi yleisesti tässä asetuksessa määriteltyjä kokeellisen kehittämisen toimia. Tässä asetuksessa säädettyä tutkimus- ja kehitystyötä koskevaa yksinkertaistamista ei kuitenkaan pitäisi hyödyntää siten, että rahoitetaan toimia, jotka eivät ole tukikelpoisia tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävää valtiontukea koskevien sääntöjen nojalla, eli toimia, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin. Tätä varten jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon myös määritelmät, jotka koskevat teknologisen valmiuden tasoa. Komissio huomauttaa, että tutkimukseen ja kehittämiseen myönnettävän valtiontuen teknologisen valmiuden tasolla 9 ei katsota kuuluvan kokeellisen kehittämisen määritelmän piiriin, minkä vuoksi se ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (9) | Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuetaan ja vauhditetaan Euroopan talouden ja yhteiskuntien digitalisaatiota ja tuodaan sen hyödyt Euroopan kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten saataville kaikkialla unionissa. Ohjelmalla täydennetään Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja tutkimus-, kehitys- ja innovointihankkeita, Verkkojen Eurooppa -välineen Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa sekä InvestEU-ohjelmaa. Siitä tuetaan digitaalivalmiuksien (esim. data-, laskenta- ja kyberturvallisuusvalmiuksien) vahvistamista julkisella sektorilla sekä pk-yrityksissä ja tutkimus- ja innovointiyhteisöissä. Ohjelmasta tarjotaan taloudellista tukea edistyneeseen laskentaan, mukaan lukien suurteho-, reuna- ja kvanttilaskenta ja pilvipalvelut, tekoälyyn, mukaan lukien Euroopan digitaali-innovointikeskittymien perustaminen, ja testaus- ja kokeilujärjestelyihin. Siitä tuetaan myös digitaalitaitoja ja kyberturvallisuuslaitteita ja -välineitä. |
| --- | --- |

(9)

Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuetaan ja vauhditetaan Euroopan talouden ja yhteiskuntien digitalisaatiota ja tuodaan sen hyödyt Euroopan kansalaisten, julkishallintojen ja yritysten saataville kaikkialla unionissa. Ohjelmalla täydennetään Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja tutkimus-, kehitys- ja innovointihankkeita, Verkkojen Eurooppa -välineen Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa sekä InvestEU-ohjelmaa. Siitä tuetaan digitaalivalmiuksien (esim. data-, laskenta- ja kyberturvallisuusvalmiuksien) vahvistamista julkisella sektorilla sekä pk-yrityksissä ja tutkimus- ja innovointiyhteisöissä. Ohjelmasta tarjotaan taloudellista tukea edistyneeseen laskentaan, mukaan lukien suurteho-, reuna- ja kvanttilaskenta ja pilvipalvelut, tekoälyyn, mukaan lukien Euroopan digitaali-innovointikeskittymien perustaminen, ja testaus- ja kokeilujärjestelyihin. Siitä tuetaan myös digitaalitaitoja ja kyberturvallisuuslaitteita ja -välineitä.

| (10) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin voi liittyä jäsenvaltioiden valvomia varoja, myös yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavia varoja, jotta voidaan lisätä vipuvaikutusta ja tukea lisäinvestointeja Eurooppaan. Jäsenvaltioilla on esimerkiksi mahdollisuus myöntää osa yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavista varoista InvestEU-rahastoon sisältyvän EU:n takuun jäsenvaltion osioon. Lisäksi jäsenvaltiot voivat rahoittaa InvestEU-rahastosta takuun saaneita rahoitustuotteita omien varojen tai kansallisten kehityspankkien kautta. Tällaista rahoitusta voidaan pitää ’valtion varoina’ ja valtiosta johtuvana, jos jäsenvaltioilla on harkintavaltaa varojen käytön suhteen. Sitä vastoin jos jäsenvaltioilla ei ole harkintavaltaa varojen käytön suhteen tai jos ne toimivat tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti, näiden varojen käytössä ei ehkä ole kyse valtiontuesta. Komissio aikoo antaa lisäohjeita InvestEU-asetuksen nojalla tuetuista tyypillisistä tapauksista. |
| --- | --- |

(10)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin voi liittyä jäsenvaltioiden valvomia varoja, myös yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavia varoja, jotta voidaan lisätä vipuvaikutusta ja tukea lisäinvestointeja Eurooppaan. Jäsenvaltioilla on esimerkiksi mahdollisuus myöntää osa yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavista varoista InvestEU-rahastoon sisältyvän EU:n takuun jäsenvaltion osioon. Lisäksi jäsenvaltiot voivat rahoittaa InvestEU-rahastosta takuun saaneita rahoitustuotteita omien varojen tai kansallisten kehityspankkien kautta. Tällaista rahoitusta voidaan pitää ’valtion varoina’ ja valtiosta johtuvana, jos jäsenvaltioilla on harkintavaltaa varojen käytön suhteen. Sitä vastoin jos jäsenvaltioilla ei ole harkintavaltaa varojen käytön suhteen tai jos ne toimivat tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti, näiden varojen käytössä ei ehkä ole kyse valtiontuesta. Komissio aikoo antaa lisäohjeita InvestEU-asetuksen nojalla tuetuista tyypillisistä tapauksista.

| (11) | Jos kansalliset varat, mukaan lukien yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavat varat, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, olisi vahvistettava edellytykset, joiden perusteella tuki olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapautettava ilmoitusvaatimuksesta, jotta helpotetaan InvestEU-rahaston täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(11)

Jos kansalliset varat, mukaan lukien yhteistyössä EU:n kanssa hallinnoitavat varat, ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, olisi vahvistettava edellytykset, joiden perusteella tuki olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapautettava ilmoitusvaatimuksesta, jotta helpotetaan InvestEU-rahaston täytäntöönpanoa.

| (12) | InvestEU-rahaston rakenteeseen sisältyy joukko merkittäviä kilpailua suojaavia toimenpiteitä, kuten sellaisten investointien tukeminen, joilla toteutetaan unionin politiikan tavoitteita ja tuotetaan EU:n lisäarvoa, ja vaatimus siitä, että InvestEU-rahaston on oltava täydentävä ja sillä on puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin. Lisäksi hallintotavalla ja päätöksentekoprosessilla varmistetaan ennen EU:n takuun myöntämistä, että InvestEU-rahastosta tuetut toimet täyttävät edellä esitetyt vaatimukset. InvestEU-rahastosta myönnettävä tuki on avointa ja sen vaikutukset arvioidaan. Näin ollen InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää valtiontukea olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana ja se voidaan vapauttaa ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(12)

InvestEU-rahaston rakenteeseen sisältyy joukko merkittäviä kilpailua suojaavia toimenpiteitä, kuten sellaisten investointien tukeminen, joilla toteutetaan unionin politiikan tavoitteita ja tuotetaan EU:n lisäarvoa, ja vaatimus siitä, että InvestEU-rahaston on oltava täydentävä ja sillä on puututtava markkinoiden toimintapuutteisiin tai epätyydyttäviin investointitilanteisiin. Lisäksi hallintotavalla ja päätöksentekoprosessilla varmistetaan ennen EU:n takuun myöntämistä, että InvestEU-rahastosta tuetut toimet täyttävät edellä esitetyt vaatimukset. InvestEU-rahastosta myönnettävä tuki on avointa ja sen vaikutukset arvioidaan. Näin ollen InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää valtiontukea olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana ja se voidaan vapauttaa ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin.

| (13) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 651/2014 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 651/2014 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 651/2014 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan m ja n alakohta seuraavasti:






  ”m) | tuki alueellisille lentoasemille; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan m ja n alakohta seuraavasti:

”m)

tuki alueellisille lentoasemille;

| n) | tuki satamille; ja”; |
| --- | --- |

n)

tuki satamille; ja”;

| b) | Lisätään 1 kohtaan o ja p alakohta seuraavasti:






  ”o) | tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 1 kohtaan o ja p alakohta seuraavasti:

”o)

tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille; ja

| p) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki.”; |
| --- | --- |

p)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki.”;

| c) | Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | tämän asetuksen III luvun 1 jakson (lukuun ottamatta 15 artiklaa), 2, 3, 4 ja 7 jakson (lukuun ottamatta 44 artiklaa) sekä 10 jakson mukaiset ohjelmat ja kyseisen luvun 16 jakson nojalla rahoitustuotteiden muodossa toteutettu tuki, jos keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 150 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta. Tämän asetuksen III luvun 16 jakson mukaisen tuen osalta vain [InvestEU-ohjelmaa koskevan] asetuksen 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut EU:n takuun jäsenvaltion osioon maksetut jäsenvaltion maksuosuudet, jotka on korvamerkitty tiettyä rahoitustuotetta varten, otetaan huomioon arvioitaessa, ylittääkö kyseisen jäsenvaltion rahoitustuotteeseen liittyvä keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti 150 miljoonaa euroa. Komissio voi päättää, että tämän asetuksen soveltamista tällaisiin tukijärjestelmiin jatketaan pitempään, arvioituaan asiaankuuluvan arviointisuunnitelman, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle 20 työpäivän kuluessa ohjelman voimaantulosta;” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

tämän asetuksen III luvun 1 jakson (lukuun ottamatta 15 artiklaa), 2, 3, 4 ja 7 jakson (lukuun ottamatta 44 artiklaa) sekä 10 jakson mukaiset ohjelmat ja kyseisen luvun 16 jakson nojalla rahoitustuotteiden muodossa toteutettu tuki, jos keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 150 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta. Tämän asetuksen III luvun 16 jakson mukaisen tuen osalta vain [InvestEU-ohjelmaa koskevan] asetuksen 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut EU:n takuun jäsenvaltion osioon maksetut jäsenvaltion maksuosuudet, jotka on korvamerkitty tiettyä rahoitustuotetta varten, otetaan huomioon arvioitaessa, ylittääkö kyseisen jäsenvaltion rahoitustuotteeseen liittyvä keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti 150 miljoonaa euroa. Komissio voi päättää, että tämän asetuksen soveltamista tällaisiin tukijärjestelmiin jatketaan pitempään, arvioituaan asiaankuuluvan arviointisuunnitelman, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle 20 työpäivän kuluessa ohjelman voimaantulosta;”

| d) | Korvataan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (*1) soveltamisalaan kuuluva kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävä tuki lukuun ottamatta koulutustukea, pk-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yritysten innovaatiotukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea, alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia ja tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille; |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (*1) soveltamisalaan kuuluva kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävä tuki lukuun ottamatta koulutustukea, pk-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävää tukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yritysten innovaatiotukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea, alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia ja tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille;

| b) | maatalouden alkutuotannon alalla myönnettävä tuki lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia, pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää tukea, riskirahoitustukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yrityksille myönnettävää innovaatiotukea, ympäristötukea, koulutustukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea ja tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille;” |
| --- | --- |

b)

maatalouden alkutuotannon alalla myönnettävä tuki lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia, pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää tukea, riskirahoitustukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yrityksille myönnettävää innovaatiotukea, ympäristötukea, koulutustukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea ja tukea Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille;”

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).”;"

| e) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin:






  a) | tukiohjelmat, joissa ei nimenomaisesti suljeta pois yksittäisen tuen maksamista yritykselle, jolle on annettu sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa saman jäsenvaltion myöntämä tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, lukuun ottamatta tukiohjelmia tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja III luvun 2 a ja 16 jakson mukaisia tukiohjelmia; |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin:

a)

tukiohjelmat, joissa ei nimenomaisesti suljeta pois yksittäisen tuen maksamista yritykselle, jolle on annettu sellaiseen komission aikaisempaan päätökseen perustuva maksamaton perintämääräys, jossa saman jäsenvaltion myöntämä tuki on julistettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, lukuun ottamatta tukiohjelmia tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja III luvun 2 a ja 16 jakson mukaisia tukiohjelmia;

| b) | tapauskohtainen tuki a alakohdassa tarkoitetulle yritykselle; |
| --- | --- |

b)

tapauskohtainen tuki a alakohdassa tarkoitetulle yritykselle;

| c) | tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, lukuun ottamatta tukiohjelmia tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi, käynnistystukiohjelmia ja alueellisia toimintatukiohjelmia, tukea pk-yrityksille 56 f artiklan nojalla ja tukea rahoituksen välittäjille III luvun 16 jakson nojalla, edellyttäen että vaikeuksissa olevia yrityksiä ei kohdella muita yrityksiä suotuisammin. |
| --- | --- |

c)

tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, lukuun ottamatta tukiohjelmia tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi, käynnistystukiohjelmia ja alueellisia toimintatukiohjelmia, tukea pk-yrityksille 56 f artiklan nojalla ja tukea rahoituksen välittäjille III luvun 16 jakson nojalla, edellyttäen että vaikeuksissa olevia yrityksiä ei kohdella muita yrityksiä suotuisammin.

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Kumotaan 63, 64 ja 65 alakohta; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Kumotaan 63, 64 ja 65 alakohta;

| b) | Lisätään 86 b alakohta seuraavasti:






  ”86 b. | ’digitalisaatiolla’ tarkoitetaan sellaisilla sähköisillä laitteilla ja/tai järjestelmillä toteutetun teknologian käyttöönottoa, jotka mahdollistavat tuotteen toiminnallisuuden lisäämisen, verkkopalvelujen kehittämisen, prosessien nykyaikaistamisen tai siirtymisen liiketoimintamalleihin, jotka perustuvat välikäsien poistumiseen tavaroiden tuotannossa ja palvelujen tarjoamisessa niin, että saadaan aikaan muutosvaikutus;”; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 86 b alakohta seuraavasti:

”86 b.

’digitalisaatiolla’ tarkoitetaan sellaisilla sähköisillä laitteilla ja/tai järjestelmillä toteutetun teknologian käyttöönottoa, jotka mahdollistavat tuotteen toiminnallisuuden lisäämisen, verkkopalvelujen kehittämisen, prosessien nykyaikaistamisen tai siirtymisen liiketoimintamalleihin, jotka perustuvat välikäsien poistumiseen tavaroiden tuotannossa ja palvelujen tarjoamisessa niin, että saadaan aikaan muutosvaikutus;”;

| c) | Korvataan 138 alakohta seuraavasti:






  ”138. | ’seuraavan sukupolven liityntäverkoilla (NGA-verkoilla)’ tarkoitetaan kehittyneitä verkkoja, joilla on vähintään seuraavat ominaispiirteet:






  i) | ne tuottavat palveluja luotettavasti erittäin suurella tilaajakohtaisella nopeudella optisen (tai tekniikaltaan vastaavan) välityskanavan kautta riittävän lähellä käyttäjän kotitaloutta tai toimipaikkaa, jotta erittäin nopean yhteyden toteutuminen voidaan taata; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan 138 alakohta seuraavasti:

”138.

’seuraavan sukupolven liityntäverkoilla (NGA-verkoilla)’ tarkoitetaan kehittyneitä verkkoja, joilla on vähintään seuraavat ominaispiirteet:

i)

ne tuottavat palveluja luotettavasti erittäin suurella tilaajakohtaisella nopeudella optisen (tai tekniikaltaan vastaavan) välityskanavan kautta riittävän lähellä käyttäjän kotitaloutta tai toimipaikkaa, jotta erittäin nopean yhteyden toteutuminen voidaan taata;

| ii) | ne tukevat monen tyyppisiä edistyneitä digitaalisia palveluja, täysin internet-protokollaan perustuvat (all-IP) konvergoituneet palvelut mukaan luettuina; ja |
| --- | --- |

ii)

ne tukevat monen tyyppisiä edistyneitä digitaalisia palveluja, täysin internet-protokollaan perustuvat (all-IP) konvergoituneet palvelut mukaan luettuina; ja

| (iii) | niiden latausnopeudet verkkoon päin (upload) ovat huomattavasti suuremmat kuin peruslaajakaistaverkoissa.
  Markkinoiden ja teknisen kehityksen tässä vaiheessa NGA-verkot ovat a) kuitupohjaisia liityntäverkkoja (FTTx), b) kehittyneitä parannettuja kaapeliverkkoja, ja c) tiettyjä kehittyneitä langattomia liityntäverkkoja, jotka pystyvät tarjoamaan luotettavasti suuria tilaajakohtaisia nopeuksia. NGA-verkkoihin sisältyvät verkot, jotka kykenevät tarjoamaan 1 Gbit/s lataus- ja lähetysnopeuden (verkkoon ja verkosta). NGA-verkkoihin liittyvät viittaukset sisältävät myös seuraavan sukupolven runkoliityntäverkot (NGN-verkot), jos ne ovat tarpeen NGA-verkkojen käyttöönottoa varten;”; |
| --- | --- |

(iii)

niiden latausnopeudet verkkoon päin (upload) ovat huomattavasti suuremmat kuin peruslaajakaistaverkoissa.

Markkinoiden ja teknisen kehityksen tässä vaiheessa NGA-verkot ovat a) kuitupohjaisia liityntäverkkoja (FTTx), b) kehittyneitä parannettuja kaapeliverkkoja, ja c) tiettyjä kehittyneitä langattomia liityntäverkkoja, jotka pystyvät tarjoamaan luotettavasti suuria tilaajakohtaisia nopeuksia. NGA-verkkoihin sisältyvät verkot, jotka kykenevät tarjoamaan 1 Gbit/s lataus- ja lähetysnopeuden (verkkoon ja verkosta). NGA-verkkoihin liittyvät viittaukset sisältävät myös seuraavan sukupolven runkoliityntäverkot (NGN-verkot), jos ne ovat tarpeen NGA-verkkojen käyttöönottoa varten;”;

| d) | Lisätään 138 a alakohta seuraavasti:






  ”138 a. | ’seuraavan sukupolven runkoliityntäverkoilla (NGN-verkoilla)’ tarkoitetaan edistyneitä runkoliityntäverkkoja, jotka voivat tukea NGA-verkkojen käyttöönottoa optisten kuitujen (tai vastaavan teknologian) kautta;”; |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään 138 a alakohta seuraavasti:

”138 a.

’seuraavan sukupolven runkoliityntäverkoilla (NGN-verkoilla)’ tarkoitetaan edistyneitä runkoliityntäverkkoja, jotka voivat tukea NGA-verkkojen käyttöönottoa optisten kuitujen (tai vastaavan teknologian) kautta;”;

| e) | Lisätään 166–178 alakohta seuraavasti:
  ”InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea koskevat määritelmät






  166. | ’InvestEU-rahastolla’, ’EU:n takuulla’, ’rahoitustuotteella’, ’kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella’ ja ’toteutuskumppanilla’ tarkoitetaan [InvestEU-ohjelmaa koskevan] asetuksen 2 artiklassa annettuja määritelmiä; |
| --- | --- | --- |

e)

Lisätään 166–178 alakohta seuraavasti:

”InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea koskevat määritelmät

166.

’InvestEU-rahastolla’, ’EU:n takuulla’, ’rahoitustuotteella’, ’kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella’ ja ’toteutuskumppanilla’ tarkoitetaan [InvestEU-ohjelmaa koskevan] asetuksen 2 artiklassa annettuja määritelmiä;

| 167. | ’rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan muodosta ja omistuksesta riippumatta mitä tahansa rahoituslaitosta, lukuun ottamatta toteutuskumppania, joka osallistuu talousarviotakuun toteuttamiseen. Tällaiset välittäjät voivat olla muun muassa pankkeja, muita luottolaitoksia kuin pankkeja, sijoitusrahastoja, mikrorahoituslaitoksia, takausyhtiöitä, leasing-yhtiöitä ja kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia; |
| --- | --- |

167.

’rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan muodosta ja omistuksesta riippumatta mitä tahansa rahoituslaitosta, lukuun ottamatta toteutuskumppania, joka osallistuu talousarviotakuun toteuttamiseen. Tällaiset välittäjät voivat olla muun muassa pankkeja, muita luottolaitoksia kuin pankkeja, sijoitusrahastoja, mikrorahoituslaitoksia, takausyhtiöitä, leasing-yhtiöitä ja kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia;

| 168. | ’kaupallisella rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan rahoituksen välittäjää, joka tavoittelee voittoa ja toimii täysin omalla riskillään ilman julkista takuuta. Kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia ei pidetä kaupallisina rahoituksen välittäjinä; |
| --- | --- |

168.

’kaupallisella rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan rahoituksen välittäjää, joka tavoittelee voittoa ja toimii täysin omalla riskillään ilman julkista takuuta. Kansallisia kehityspankkeja tai -laitoksia ei pidetä kaupallisina rahoituksen välittäjinä;

| 169. | ’digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskevilla hankkeilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklassa annettua määritelmää; |
| --- | --- |

169.

’digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskevilla hankkeilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklassa annettua määritelmää;

| 170. | ’asianmukaisella kartoituksella’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä enintään 18 kuukautta vanhaa kartoitusta, joka koskee NGA-/NGN-infrastruktuureja, joiden peittoalueella tukikelpoisen sosioekonomisen vaikuttajan toimitilat ovat, ja palvelun laatua infrastruktuurin tavanomaisissa ruuhka-aikaolosuhteissa tarjotun nopeuden suhteen. Kartoituksen tekijöinä on oltava toimivaltaiset viranomaiset, siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat tai seuraavien kolmen vuoden aikana taikka suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevat NGA/NGN-infrastruktuurit, ja se on tehtävä osoitteiden tasolla käyttäen perustana verkon peittoalueella olevia kotitalouksia ja toimitiloja (ei verkkoon jo liitettyjä kotitalouksia ja toimitiloja); |
| --- | --- |

170.

’asianmukaisella kartoituksella’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä enintään 18 kuukautta vanhaa kartoitusta, joka koskee NGA-/NGN-infrastruktuureja, joiden peittoalueella tukikelpoisen sosioekonomisen vaikuttajan toimitilat ovat, ja palvelun laatua infrastruktuurin tavanomaisissa ruuhka-aikaolosuhteissa tarjotun nopeuden suhteen. Kartoituksen tekijöinä on oltava toimivaltaiset viranomaiset, siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat tai seuraavien kolmen vuoden aikana taikka suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevat NGA/NGN-infrastruktuurit, ja se on tehtävä osoitteiden tasolla käyttäen perustana verkon peittoalueella olevia kotitalouksia ja toimitiloja (ei verkkoon jo liitettyjä kotitalouksia ja toimitiloja);

| 171. | ’julkisella kuulemisella’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä toimivaltaisten viranomaisten toteuttamaa julkista kuulemista, joka julkaistaan asianmukaisella verkkosivustolla ja joka on sidosryhmien saatavilla vähintään kuukauden ajan ja jonka tavoitteena on kerätä sidosryhmiltä perusteltuja tietoja NGA/NGN-infrastruktuurista, joka on olemassa tai uskottavasti suunnitteilla seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa ja jonka peittoalueella tukikelpoisen sosioekonomisen vaikuttajan toimitilat ovat osoitetason tietojen perusteella käyttäen perustana verkon peittoalueella olevia kotitalouksia ja toimitiloja; |
| --- | --- |

171.

’julkisella kuulemisella’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä toimivaltaisten viranomaisten toteuttamaa julkista kuulemista, joka julkaistaan asianmukaisella verkkosivustolla ja joka on sidosryhmien saatavilla vähintään kuukauden ajan ja jonka tavoitteena on kerätä sidosryhmiltä perusteltuja tietoja NGA/NGN-infrastruktuurista, joka on olemassa tai uskottavasti suunnitteilla seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa ja jonka peittoalueella tukikelpoisen sosioekonomisen vaikuttajan toimitilat ovat osoitetason tietojen perusteella käyttäen perustana verkon peittoalueella olevia kotitalouksia ja toimitiloja;

| 172. | ’verkon peittoalueella olevilla kotitalouksilla ja toimitiloilla’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä kotitalouksia ja toimitiloja, jotka voidaan liittää verkkoon lyhyessä ajassa loppukäyttäjän kannalta kohtuullisella hinnalla (kytkentämaksu) riippumatta siitä, onko nämä kotitaloudet ja toimitilat liitetty verkkoon. Operaattori voi ilmoittaa kotitalouden tai toimitilan verkon peittoalueella olevaksi vain, jos se sitoutuu loppukäyttäjän pyynnöstä kytkemään kotitalouden tai toimitilan verkkoon tavanomaisella kytkentämaksulla, jos tämä on tavanomainen kaupallinen käytäntö, eli ilman lisäkustannuksia tai poikkeuksellisia kustannuksia; kytkentämaksu ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion tavanomaisia kustannuksia, jotka asiaankuuluvat viranomaiset voivat määrittää. Operaattorin on lisäksi kyettävä liittämään tietty kotitalous tai toimitila verkkoon ja aktivoimaan palvelu 4 viikon kuluessa pyynnöstä; |
| --- | --- |

172.

’verkon peittoalueella olevilla kotitalouksilla ja toimitiloilla’ tarkoitetaan nimenomaisesti 56 e artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan yhteydessä kotitalouksia ja toimitiloja, jotka voidaan liittää verkkoon lyhyessä ajassa loppukäyttäjän kannalta kohtuullisella hinnalla (kytkentämaksu) riippumatta siitä, onko nämä kotitaloudet ja toimitilat liitetty verkkoon. Operaattori voi ilmoittaa kotitalouden tai toimitilan verkon peittoalueella olevaksi vain, jos se sitoutuu loppukäyttäjän pyynnöstä kytkemään kotitalouden tai toimitilan verkkoon tavanomaisella kytkentämaksulla, jos tämä on tavanomainen kaupallinen käytäntö, eli ilman lisäkustannuksia tai poikkeuksellisia kustannuksia; kytkentämaksu ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion tavanomaisia kustannuksia, jotka asiaankuuluvat viranomaiset voivat määrittää. Operaattorin on lisäksi kyettävä liittämään tietty kotitalous tai toimitila verkkoon ja aktivoimaan palvelu 4 viikon kuluessa pyynnöstä;

| 173. | ’sosiaalisilla palveluilla’ tarkoitetaan selvästi yksilöityjä palveluja, jotka vastaavat sosiaalisiin tarpeisiin erityisesti terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, lastenhoidon, työmarkkinoille pääsyn ja paluun, sosiaalisen asuntotarjonnan (jolla tarkoitetaan asuntotarjontaa muita heikommassa asemassa oleville kansalaisille ja yhteiskuntaryhmille, jotka eivät vähäisen maksukykynsä vuoksi kykene hankkimaan asuntoa markkinaehdoin) sekä heikommassa asemassa olevien hoidon ja sosiaalisen osallisuuden kannalta (sellaisina kuin ne selitetään komission päätöksen 2012/21/EU (*2) johdanto-osan 11 kappaleessa tai kyseisen päätöksen korvaavissa myöhemmissä säädöksissä); |
| --- | --- |

173.

’sosiaalisilla palveluilla’ tarkoitetaan selvästi yksilöityjä palveluja, jotka vastaavat sosiaalisiin tarpeisiin erityisesti terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, lastenhoidon, työmarkkinoille pääsyn ja paluun, sosiaalisen asuntotarjonnan (jolla tarkoitetaan asuntotarjontaa muita heikommassa asemassa oleville kansalaisille ja yhteiskuntaryhmille, jotka eivät vähäisen maksukykynsä vuoksi kykene hankkimaan asuntoa markkinaehdoin) sekä heikommassa asemassa olevien hoidon ja sosiaalisen osallisuuden kannalta (sellaisina kuin ne selitetään komission päätöksen 2012/21/EU (*2) johdanto-osan 11 kappaleessa tai kyseisen päätöksen korvaavissa myöhemmissä säädöksissä);

*2

| 174. | ’kaupunkisolmukohdalla’ tarkoitetaan kaupunkialuetta, jolla TEN-T-verkon liikenneinfrastruktuuri, kuten taajama-alueella ja sen ympärillä sijaitsevat satamat, mukaan lukien matkustajaliikenneterminaalit, lentoasemat, rautatieasemat, logistiset alustat ja tavaraliikenneterminaalit, on liitetty kyseisen infrastruktuurin muihin osiin sekä alue- ja paikallisliikenteen infrastruktuuriin; sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (*3) 3 artiklan p alakohdassa; |
| --- | --- |

174.

’kaupunkisolmukohdalla’ tarkoitetaan kaupunkialuetta, jolla TEN-T-verkon liikenneinfrastruktuuri, kuten taajama-alueella ja sen ympärillä sijaitsevat satamat, mukaan lukien matkustajaliikenneterminaalit, lentoasemat, rautatieasemat, logistiset alustat ja tavaraliikenneterminaalit, on liitetty kyseisen infrastruktuurin muihin osiin sekä alue- ja paikallisliikenteen infrastruktuuriin; sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (*3) 3 artiklan p alakohdassa;

*3

| 175. | ’uudella tulokkaalla’ tarkoitetaan rautatieyritystä, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (*4) 3 artiklan 1 kohdassa, joka täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | se on saanut direktiivin 2012/34/EU 17 artiklan 3 kohdan nojalla toimiluvan alle 10 vuotta ennen kuin tuki myönnetään; |
| --- | --- | --- |

175.

’uudella tulokkaalla’ tarkoitetaan rautatieyritystä, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (*4) 3 artiklan 1 kohdassa, joka täyttää seuraavat edellytykset:

*4

a)

se on saanut direktiivin 2012/34/EU 17 artiklan 3 kohdan nojalla toimiluvan alle 10 vuotta ennen kuin tuki myönnetään;

| b) | se ei ole tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sidoksissa rautatieyritykseen, joka on saanut toimiluvan jossakin jäsenvaltiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2010; |
| --- | --- |

b)

se ei ole tämän asetuksen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sidoksissa rautatieyritykseen, joka on saanut toimiluvan jossakin jäsenvaltiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2010;

| 176. | ’ekosysteemillä’, ’biologisella monimuotoisuudella’ ja ’ekosysteemin hyvällä tilalla’ tarkoitetaan [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (luonnos)] 2 artiklan 1 kohdassa annettuja määritelmiä; |
| --- | --- |

176.

’ekosysteemillä’, ’biologisella monimuotoisuudella’ ja ’ekosysteemin hyvällä tilalla’ tarkoitetaan [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (luonnos)] 2 artiklan 1 kohdassa annettuja määritelmiä;

| 177. | ’asuinrakennuksella’ tarkoitetaan rakennusta, joka koostuu yhden tai useamman perheen asunnoista ja jossa muussa käytössä on enintään [25] prosenttia kokonaispinta-alasta; |
| --- | --- |

177.

’asuinrakennuksella’ tarkoitetaan rakennusta, joka koostuu yhden tai useamman perheen asunnoista ja jossa muussa käytössä on enintään [25] prosenttia kokonaispinta-alasta;

| 178. | ’pienellä midcap-yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, jonka työntekijöiden määrä on enintään 499 laskettuna liitteessä I olevan 3–5 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase on enintään 86 miljoonaa euroa; useita yksikköjä on pidettävä yhtenä yrityksenä, jos jokin liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy; |
| --- | --- |

178.

’pienellä midcap-yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, jonka työntekijöiden määrä on enintään 499 laskettuna liitteessä I olevan 3–5 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase on enintään 86 miljoonaa euroa; useita yksikköjä on pidettävä yhtenä yrityksenä, jos jokin liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy;

(*2)  Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3)."

*2

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1)."

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).”;"

*4

| 3) | Muutetaan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | tuki yrityksille, jotka osallistuvat Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin: 20 artiklan mukainen tuki: 2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 20 a artiklan mukainen tuki: 20 a artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät yritystä ja hanketta kohden;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

tuki yrityksille, jotka osallistuvat Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin: 20 artiklan mukainen tuki: 2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 20 a artiklan mukainen tuki: 20 a artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät yritystä ja hanketta kohden;”

| b) | Lisätään i alakohtaan vii–x alakohta seuraavasti:






  ”vii) | 25 a artiklan nojalla toteutettaviin huippuosaamismerkin saaneisiin ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin pk-yrityksille myönnettävä tuki: 25 a artiklassa tarkoitettu määrä; |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään i alakohtaan vii–x alakohta seuraavasti:

”vii)

25 a artiklan nojalla toteutettaviin huippuosaamismerkin saaneisiin ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin pk-yrityksille myönnettävä tuki: 25 a artiklassa tarkoitettu määrä;

| viii) | 25 b artiklan nojalla toteutettaviin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki: 25 b artiklassa tarkoitetut määrät; |
| --- | --- |

viii)

25 b artiklan nojalla toteutettaviin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki: 25 b artiklassa tarkoitetut määrät;

| ix) | 25 c artiklan nojalla toteutettaviin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki: 25 c artiklassa tarkoitetut määrät; |
| --- | --- |

ix)

25 c artiklan nojalla toteutettaviin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki: 25 c artiklassa tarkoitetut määrät;

| x) | tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki: 25 d artiklassa tarkoitetut määrät;” |
| --- | --- |

x)

tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki: 25 d artiklassa tarkoitetut määrät;”

| c) | Lisätään gg alakohta seuraavasti:






  ”gg) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki: III luvun 16 jaksossa säädetyt määrät.”; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään gg alakohta seuraavasti:

”gg)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki: III luvun 16 jaksossa säädetyt määrät.”;

| 4) | Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan l alakohta seuraavasti:

”l)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät.”;

| 5) | Lisätään 6 artiklan 5 kohtaan i, j ja k alakohta seuraavasti:






  ”i) | tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille, jos 20 tai 20 a artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 6 artiklan 5 kohtaan i, j ja k alakohta seuraavasti:

”i)

tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille, jos 20 tai 20 a artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät;

| j) | tuki huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, tuki huippuosaamismerkin saaneisiin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin, yhteisrahoitettuihin hankkeisiin liittyvä tuki ja yhteisrahoitettuihin tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki, jos 25 a, 25 b, 25 c tai 25 d artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

j)

tuki huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, tuki huippuosaamismerkin saaneisiin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin, yhteisrahoitettuihin hankkeisiin liittyvä tuki ja yhteisrahoitettuihin tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki, jos 25 a, 25 b, 25 c tai 25 d artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät;

| k) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät.”; |
| --- | --- |

k)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät.”;

| 6) | Korvataan 7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea noudattaen tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (*5) tai [uudessa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa] säädettyjä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja edellyttäen, että toimi rahoitetaan ainakin osittain unionin rahastosta, joka sallii tällaisten yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttämisen, ja että kustannusluokka on tukikelpoinen kyseisen poikkeussäännöksen mukaisesti.”

  (*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”;" |
| --- | --- |

6)

Korvataan 7 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea noudattaen tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (*5) tai [uudessa yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa] säädettyjä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja edellyttäen, että toimi rahoitetaan ainakin osittain unionin rahastosta, joka sallii tällaisten yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttämisen, ja että kustannusluokka on tukikelpoinen kyseisen poikkeussäännöksen mukaisesti.”

*5

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”;"

*5

| 7) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, joka liittyy samoihin, osittain tai kokonaan päällekkäisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, ainoastaan silloin kun tällainen kasautuminen ei johda kyseiseen tukeen tämän asetuksen nojalla sovellettavan tuen enimmäisintensiteetin tai enimmäismäärän ylittymiseen.
  Lopullisille tuensaajille III luvun 16 jakson nojalla InvestEU-rahaston tuella myönnettyä rahoitusta ja sen kattamia kustannuksia ei oteta huomioon määritettäessä, onko kasautumista koskevia 3 kohdan säännöksiä noudatettu. Tällaisen noudattamisen kannalta merkityksellinen määrä lasketaan siten, että ensin vähennetään InvestEU-rahaston tuella myönnetyn rahoituksen nimellismäärä hankkeen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, minkä jälkeen lasketaan tämän asetuksen nojalla tukeen sovellettava korkein tuki-intensiteetti tai tukimäärä jäljellä olevien tukikelpoisten kokonaiskustannusten perusteella. Lopullisille tuensaajille InvestEU-rahaston tuella annetun rahoituksen nimellismäärää ei myöskään oteta huomioon määritettäessä, onko 4 artiklan mukaisia ilmoituskynnysarvoja noudatettu, kun kyseessä ovat artiklat, joiden osalta ilmoituskynnysarvo ilmoitetaan tuen enimmäismääränä.
  Vaihtoehtoisesti InvestEU-rahastosta III luvun 16 jakson nojalla tuettujen etuoikeutettujen lainojen tai etuoikeutettujen lainojen takuiden osalta lopullisille tuensaajille myönnettyihin tällaisiin lainoihin tai takuisiin liittyvä tuki voidaan laskea tuen myöntämishetkellä voimassa olevan viitekoron perusteella ja sitä voidaan käyttää sen varmistamiseksi, että kasautuminen samoihin yksilöitävissä oleviin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän muun tuen kanssa ei johda tämän asetuksen tai jonkin toisen komission antaman ryhmäpoikkeusasetuksen tai päätöksen nojalla tukeen sovellettavan korkeimman tuki-intensiteetin tai tukimäärän taikka ilmoituskynnysarvon ylittymiseen.”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, joka liittyy samoihin, osittain tai kokonaan päällekkäisiin tukikelpoisiin kustannuksiin, ainoastaan silloin kun tällainen kasautuminen ei johda kyseiseen tukeen tämän asetuksen nojalla sovellettavan tuen enimmäisintensiteetin tai enimmäismäärän ylittymiseen.

Lopullisille tuensaajille III luvun 16 jakson nojalla InvestEU-rahaston tuella myönnettyä rahoitusta ja sen kattamia kustannuksia ei oteta huomioon määritettäessä, onko kasautumista koskevia 3 kohdan säännöksiä noudatettu. Tällaisen noudattamisen kannalta merkityksellinen määrä lasketaan siten, että ensin vähennetään InvestEU-rahaston tuella myönnetyn rahoituksen nimellismäärä hankkeen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, minkä jälkeen lasketaan tämän asetuksen nojalla tukeen sovellettava korkein tuki-intensiteetti tai tukimäärä jäljellä olevien tukikelpoisten kokonaiskustannusten perusteella. Lopullisille tuensaajille InvestEU-rahaston tuella annetun rahoituksen nimellismäärää ei myöskään oteta huomioon määritettäessä, onko 4 artiklan mukaisia ilmoituskynnysarvoja noudatettu, kun kyseessä ovat artiklat, joiden osalta ilmoituskynnysarvo ilmoitetaan tuen enimmäismääränä.

Vaihtoehtoisesti InvestEU-rahastosta III luvun 16 jakson nojalla tuettujen etuoikeutettujen lainojen tai etuoikeutettujen lainojen takuiden osalta lopullisille tuensaajille myönnettyihin tällaisiin lainoihin tai takuisiin liittyvä tuki voidaan laskea tuen myöntämishetkellä voimassa olevan viitekoron perusteella ja sitä voidaan käyttää sen varmistamiseksi, että kasautuminen samoihin yksilöitävissä oleviin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän muun tuen kanssa ei johda tämän asetuksen tai jonkin toisen komission antaman ryhmäpoikkeusasetuksen tai päätöksen nojalla tukeen sovellettavan korkeimman tuki-intensiteetin tai tukimäärän taikka ilmoituskynnysarvon ylittymiseen.”;

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia ja jolle myönnetään poikkeus 20 a, 21, 22 tai 23 artiklan tai III luvun 16 jakson nojalla, voi kasautua minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, jolla on yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia. Tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, voi kasautua muun valtiontuen kanssa, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, siihen korkeimpaan kokonaisrahoituksen kynnysarvoon asti, joka on vahvistettu kunkin tapauksen erityisolosuhteet huomioon ottaen tässä tai jossakin toisessa komission antamassa ryhmäpoikkeusasetuksessa tai päätöksessä.”; |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia ja jolle myönnetään poikkeus 20 a, 21, 22 tai 23 artiklan tai III luvun 16 jakson nojalla, voi kasautua minkä tahansa muun valtiontuen kanssa, jolla on yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia. Tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, voi kasautua muun valtiontuen kanssa, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, siihen korkeimpaan kokonaisrahoituksen kynnysarvoon asti, joka on vahvistettu kunkin tapauksen erityisolosuhteet huomioon ottaen tässä tai jossakin toisessa komission antamassa ryhmäpoikkeusasetuksessa tai päätöksessä.”;

| 8) | Korvataan 9 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kyseessä olevan jäsenvaltion on varmistettava, että kattavalla valtiontuen verkkosivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla julkaistaan:






  a) | tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettu, liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 9 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Kyseessä olevan jäsenvaltion on varmistettava, että kattavalla valtiontuen verkkosivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla julkaistaan:

a)

tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettu, liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto tai linkki siihen;

| b) | kunkin tukitoimenpiteen koko teksti 11 artiklan mukaisesti tai linkki koko tekstiin; |
| --- | --- |

b)

kunkin tukitoimenpiteen koko teksti 11 artiklan mukaisesti tai linkki koko tekstiin;

| c) | liitteessä III tarkoitetut tiedot jokaisen yli 500 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä tai maatalouden alkutuotannon alalla toimivien tuensaajien osalta tiedot jokaisen yli 60 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä.
  Jäljempänä 20 artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen osalta tässä kohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava sen jäsenvaltion verkkosivustolla, jossa kyseessä oleva, tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 21 artiklassa tai [uuden ETC-asetuksen 44 artiklassa] määritelty hallintoviranomainen sijaitsee. Yhteistyöhön osallistuvat jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti myös päättää, että niistä kukin julkaisee omalla alueellaan toteutettuja tukitoimenpiteitä koskevat tiedot verkkosivustollaan. Jäljempänä 20 a artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen ei sovelleta tässä kohdassa säädettyjä julkaisuvelvoitteita. |
| --- | --- |

c)

liitteessä III tarkoitetut tiedot jokaisen yli 500 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä tai maatalouden alkutuotannon alalla toimivien tuensaajien osalta tiedot jokaisen yli 60 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä.

Jäljempänä 20 artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen osalta tässä kohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava sen jäsenvaltion verkkosivustolla, jossa kyseessä oleva, tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 21 artiklassa tai [uuden ETC-asetuksen 44 artiklassa] määritelty hallintoviranomainen sijaitsee. Yhteistyöhön osallistuvat jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti myös päättää, että niistä kukin julkaisee omalla alueellaan toteutettuja tukitoimenpiteitä koskevat tiedot verkkosivustollaan. Jäljempänä 20 a artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen ei sovelleta tässä kohdassa säädettyjä julkaisuvelvoitteita.

2.   Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien ja 16 ja 21 artiklan (*6) mukaisten ohjelmien tapauksessa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa):

| | 0,06–0,5 ainoastaan kun kyseessä on maatalouden alkutuotanto; |
| --- | --- |

0,06–0,5 ainoastaan kun kyseessä on maatalouden alkutuotanto;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; ja |
| --- | --- |

10–30; ja

| | 30 ja enemmän.”; |
| --- | --- |

30 ja enemmän.”;

(*6)  Tämän asetuksen 16 ja 21 artiklan mukaisten ohjelmien osalta vaatimuksesta, jonka mukaan on julkaistava tiedot jokaisen yli 500 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä, voidaan luopua, kun on kyse pk-yrityksistä, jotka eivät ole harjoittaneet kaupallista myyntiä markkinoilla."

*6

| 9) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:

  ”11 artikla

  Raportointi
  Jäsenvaltioiden, tai 20 artiklan nojalla Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen tapauksessa vaihtoehtoisesti sen jäsenvaltion, jossa tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 1299/2013 21 artiklassa tai [uuden ETC-asetuksen 44 artiklassa] määritelty hallintoviranomainen sijaitsee, on toimitettava komissiolle:






  a) | komission sähköisen ilmoitusjärjestelmän kautta liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto jokaisesta tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneesta tukitoimenpiteestä ja linkki tukitoimenpiteen koko tekstiin, mukaan lukien sen muutokset, 20 työpäivän kuluessa toimenpiteen voimaantulosta; |
| --- | --- | --- |

9)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

Raportointi

Jäsenvaltioiden, tai 20 artiklan nojalla Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen tapauksessa vaihtoehtoisesti sen jäsenvaltion, jossa tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 1299/2013 21 artiklassa tai [uuden ETC-asetuksen 44 artiklassa] määritelty hallintoviranomainen sijaitsee, on toimitettava komissiolle:

a)

komission sähköisen ilmoitusjärjestelmän kautta liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto jokaisesta tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saaneesta tukitoimenpiteestä ja linkki tukitoimenpiteen koko tekstiin, mukaan lukien sen muutokset, 20 työpäivän kuluessa toimenpiteen voimaantulosta;

| b) | komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (*7), sellaisena kuin se on muutettuna, tarkoitettu sähköisessä muodossa oleva vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta; vuosikertomuksen on sisällettävä täytäntöönpanoasetuksessa mainitut tiedot kultakin kokonaiselta vuodelta tai sen osalta, jonka aikana tätä asetusta sovelletaan. |
| --- | --- |

b)

komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (*7), sellaisena kuin se on muutettuna, tarkoitettu sähköisessä muodossa oleva vuosikertomus tämän asetuksen soveltamisesta; vuosikertomuksen on sisällettävä täytäntöönpanoasetuksessa mainitut tiedot kultakin kokonaiselta vuodelta tai sen osalta, jonka aikana tätä asetusta sovelletaan.

Tätä artiklaa ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen.”;

(*7)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1)."

*7

| 10) | Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jotta komissio voi valvoa tämän asetuksen nojalla ilmoitusvaatimuksesta vapautettua tukea, jäsenvaltioiden, tai vaihtoehtoisesti 20 artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen tapauksessa sen jäsenvaltion, jossa hallintoviranomainen sijaitsee, on säilytettävä yksityiskohtainen asiakirja-aineisto, joka sisältää tarvittavat tiedot ja asiakirjatodisteet, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan siitä päivästä alkaen, jolloin tapauskohtainen tuki myönnettiin tai jolloin ohjelman viimeinen tuki myönnettiin. Tätä artiklaa ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen.”; |
| --- | --- |

10)

Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jotta komissio voi valvoa tämän asetuksen nojalla ilmoitusvaatimuksesta vapautettua tukea, jäsenvaltioiden, tai vaihtoehtoisesti 20 artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen tapauksessa sen jäsenvaltion, jossa hallintoviranomainen sijaitsee, on säilytettävä yksityiskohtainen asiakirja-aineisto, joka sisältää tarvittavat tiedot ja asiakirjatodisteet, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että kaikki tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttyvät. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan siitä päivästä alkaen, jolloin tapauskohtainen tuki myönnettiin tai jolloin ohjelman viimeinen tuki myönnettiin. Tätä artiklaa ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen.”;

| 11) | Korvataan 14 artiklan 15 kohta seuraavasti:

  ”15.   Jos kyseessä on asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin liittyvä alkuinvestointi, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla hanke sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi sijaitsee kahdella tai useammalla tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on sillä tukialueella sovellettava enimmäisintensiteetti, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukeen oikeutetuilla alueilla tätä säännöstä sovelletaan suuriin yrityksiin ainoastaan, jos alkuinvestointi koskee uutta taloudellista toimintaa.”; |
| --- | --- |

11)

Korvataan 14 artiklan 15 kohta seuraavasti:

”15.   Jos kyseessä on asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin liittyvä alkuinvestointi, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla hanke sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi sijaitsee kahdella tai useammalla tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on sillä tukialueella sovellettava enimmäisintensiteetti, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukeen oikeutetuilla alueilla tätä säännöstä sovelletaan suuriin yrityksiin ainoastaan, jos alkuinvestointi koskee uutta taloudellista toimintaa.”;

| 12) | Korvataan 16 artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaupunkikehityshankkeen kokonaiskustannukset edellyttäen, että ne ovat tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 ja 65 artiklan tai [uuden yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] mukaisia.” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 16 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaupunkikehityshankkeen kokonaiskustannukset edellyttäen, että ne ovat tapauksen mukaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 ja 65 artiklan tai [uuden yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen] mukaisia.”

| 13) | Lisätään 19 artiklan jälkeen otsikko seuraavasti:
  ”2 a jakso


  Tuki Euroopan alueelliselle yhteistyölle
  ” |
| --- | --- |

13)

Lisätään 19 artiklan jälkeen otsikko seuraavasti:

”2 a jakso

Tuki Euroopan alueelliselle yhteistyölle
  ”

Tuki Euroopan alueelliselle yhteistyölle

| 14) | Korvataan 20 artikla seuraavasti:

  ”20 artikla
  Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeeseen osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki

  1.   Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat yhteistyöhankkeeseen liittyvät kustannukset, joilla on niille tapauksen mukaan komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 481/2014 (*8) tai [uuden ETC-asetuksen 38–43 artiklassa] annettu merkitys:






  a) | henkilöstökustannukset; |
| --- | --- | --- |

14)

Korvataan 20 artikla seuraavasti:

”20 artikla

Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeeseen osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki

1.   Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat yhteistyöhankkeeseen liittyvät kustannukset, joilla on niille tapauksen mukaan komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 481/2014 (*8) tai [uuden ETC-asetuksen 38–43 artiklassa] annettu merkitys:

a)

henkilöstökustannukset;

| b) | toimisto- ja hallintokustannukset; |
| --- | --- |

b)

toimisto- ja hallintokustannukset;

| c) | matka- ja majoituskustannukset; |
| --- | --- |

c)

matka- ja majoituskustannukset;

| d) | ulkopuolisiin asiantuntija- ja muihin palveluihin liittyvät kustannukset; |
| --- | --- |

d)

ulkopuolisiin asiantuntija- ja muihin palveluihin liittyvät kustannukset;

| e) | laitteistokustannukset; ja |
| --- | --- |

e)

laitteistokustannukset; ja

| f) | infrastruktuuri- ja urakkakustannukset. |
| --- | --- |

f)

infrastruktuuri- ja urakkakustannukset.

3.   Edellä 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut asiantuntija- ja muut palvelut eivät saa olla jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liittyä yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai tavanomaiseen mainontaan liittyviin kustannuksiin.

4.   Tuki-intensiteetti ei saa ylittää asetuksessa (EU) N:o 1299/2013 tai [uudessa ETC-asetuksessa] säädettyä yhteisrahoituksen enimmäismäärää.

(*8)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 481/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 täydentämisestä yhteistyöohjelmiin liittyvien menojen tukikelpoisuutta koskevien erityissääntöjen osalta (EUVL L 138, 13.5.2014, s. 45).”"

*8

| 15) | Lisätään 20 a artikla seuraavasti:

  ”20 a artikla
  Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävät rajoitetut tukimäärät

  1.   Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämän artiklan nojalla myönnetyn tuen kokonaismäärä yritystä ja hanketta kohden on enintään 20 000 euroa.”; |
| --- | --- |

15)

Lisätään 20 a artikla seuraavasti:

”20 a artikla

Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävät rajoitetut tukimäärät

1.   Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai [uuden ETC-asetuksen] soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan nojalla myönnetyn tuen kokonaismäärä yritystä ja hanketta kohden on enintään 20 000 euroa.”;

| 16) | Korvataan 25 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myös Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”; |
| --- | --- |

16)

Korvataan 25 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myös Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”;

| 17) | Lisätään 25 a–25 d artikla seuraavasti:

  ”25 a artikla

  Tuki hankkeille, joille on myönnetty huippuosaamismerkki

  1.   Pk-yrityksille Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin ja toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.


  3.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.


  4.   Tuki saa olla enintään 2,5 miljoonaa euroa pk-yritystä ja tutkimus- ja kehityshanketta tai toteutettavuustutkimusta kohti.


  5.   Kuhunkin tutkimus- ja kehityshankkeeseen tai toteutettavuustutkimukseen myönnettävä julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tutkimus- ja kehityshankkeelle tai toteutettavuustutkimukselle Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.



  25 b artikla
  Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki

  1.   Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tuetun toimen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.


  3.   Tuetun toimen tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.


  4.   Kuhunkin tuettuun toimeen myönnettävä julkinen kokonaisrahoitus saa olla enintään Horisontti 2020 -ohjelmassa tai Horisontti Eurooppa -ohjelmassa vahvistetun tuen enimmäistason suuruinen,



  25 c artikla
  Yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki

  1.   Yhteisrahoitettuun tutkimus- ja kehityshankkeeseen tai toteutettavuustutkimukseen (mukaan lukien perussopimuksen 185 tai 187 artiklaan perustuvien institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien nojalla toteutettavat tutkimus- ja kehityshankkeet tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaan määritelty ohjelman yhteisrahoitustoimi), jonka toteuttaa vähintään kolme jäsenvaltiota ja jonka arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.


  3.   Tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.


  4.   Julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tutkimus- ja kehityshankkeelle tai toteutettavuustutkimukselle valinnan, paremmuusjärjestykseen asettamisen ja arvioinnin jälkeen Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.


  5.   Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelmasta myönnettävän rahoituksen on katettava vähintään 30 prosenttia kaikista Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelmassa määritellyn tutkimus- ja innovointitoimen tai innovointitoimen tukikelpoisista kustannuksista.



  25 d artikla
  Tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki

  1.   Yhteisrahoitettuihin tiimiyttämistoimiin, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joiden arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Yhteisrahoitetun tiimiyttämistoimen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien tapauksen mukaan toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.


  3.   Tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Lisäksi tukikelpoisia ovat hankkeeseen liittyvään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtävistä investoinneista aiheutuvat kustannukset.


  4.   Julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tiimiyttämistoimelle valinnan, paremmuusjärjestykseen asettamisen ja arvioinnin jälkeen Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Lisäksi hankkeeseen liittyviin aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin myönnettävä tuki saa olla enintään 70 prosenttia investointikustannuksista.


  5.   Tiimiyttämistoimen infrastruktuureihin myönnettävään investointitukeen sovelletaan seuraavia lisäedellytyksiä:






  a) | jos infrastruktuurilla on sekä taloudellista että muuta kuin taloudellista toimintaa, kunkin toiminnan lajin rahoitus, kustannukset ja tulot on kirjattava erikseen johdonmukaisesti sovellettujen ja objektiivisesti perusteltavissa olevien kustannuslaskennan periaatteiden mukaan; |
| --- | --- | --- |

17)

Lisätään 25 a–25 d artikla seuraavasti:

”25 a artikla

Tuki hankkeille, joille on myönnetty huippuosaamismerkki

1.   Pk-yrityksille Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin ja toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.

3.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

4.   Tuki saa olla enintään 2,5 miljoonaa euroa pk-yritystä ja tutkimus- ja kehityshanketta tai toteutettavuustutkimusta kohti.

5.   Kuhunkin tutkimus- ja kehityshankkeeseen tai toteutettavuustutkimukseen myönnettävä julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tutkimus- ja kehityshankkeelle tai toteutettavuustutkimukselle Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

25 b artikla

Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki

1.   Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman nojalla huippuosaamismerkin saaneisiin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tuetun toimen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

3.   Tuetun toimen tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

4.   Kuhunkin tuettuun toimeen myönnettävä julkinen kokonaisrahoitus saa olla enintään Horisontti 2020 -ohjelmassa tai Horisontti Eurooppa -ohjelmassa vahvistetun tuen enimmäistason suuruinen,

25 c artikla

Yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki

1.   Yhteisrahoitettuun tutkimus- ja kehityshankkeeseen tai toteutettavuustutkimukseen (mukaan lukien perussopimuksen 185 tai 187 artiklaan perustuvien institutionaalisten eurooppalaisten kumppanuuksien nojalla toteutettavat tutkimus- ja kehityshankkeet tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaan määritelty ohjelman yhteisrahoitustoimi), jonka toteuttaa vähintään kolme jäsenvaltiota ja jonka arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen tai toteutettavuustutkimuksen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.

3.   Tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

4.   Julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tutkimus- ja kehityshankkeelle tai toteutettavuustutkimukselle valinnan, paremmuusjärjestykseen asettamisen ja arvioinnin jälkeen Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti.

5.   Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelmasta myönnettävän rahoituksen on katettava vähintään 30 prosenttia kaikista Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelmassa määritellyn tutkimus- ja innovointitoimen tai innovointitoimen tukikelpoisista kustannuksista.

25 d artikla

Tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki

1.   Yhteisrahoitettuihin tiimiyttämistoimiin, joissa on mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota ja joiden arvioinnista, paremmuusjärjestykseen asettamisesta ja valinnasta vastaavat riippumattomat asiantuntijat kansainvälisen ehdotuspyynnön jälkeen Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Yhteisrahoitetun tiimiyttämistoimen tukikelpoisia toimia ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti, pois lukien tapauksen mukaan toimet, jotka eivät kuulu kokeellisen kehittämisen toimien piiriin.

3.   Tukikelpoisten kustannusten luokat, enimmäismäärät ja laskentamenetelmät ovat ne, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Lisäksi tukikelpoisia ovat hankkeeseen liittyvään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtävistä investoinneista aiheutuvat kustannukset.

4.   Julkinen kokonaisrahoitus ei saa ylittää rahoitusosuutta, joka on vahvistettu kyseiselle tiimiyttämistoimelle valinnan, paremmuusjärjestykseen asettamisen ja arvioinnin jälkeen Horisontti 2020 -ohjelman tai Horisontti Eurooppa -ohjelman sääntöjen mukaisesti. Lisäksi hankkeeseen liittyviin aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin myönnettävä tuki saa olla enintään 70 prosenttia investointikustannuksista.

5.   Tiimiyttämistoimen infrastruktuureihin myönnettävään investointitukeen sovelletaan seuraavia lisäedellytyksiä:

a)

jos infrastruktuurilla on sekä taloudellista että muuta kuin taloudellista toimintaa, kunkin toiminnan lajin rahoitus, kustannukset ja tulot on kirjattava erikseen johdonmukaisesti sovellettujen ja objektiivisesti perusteltavissa olevien kustannuslaskennan periaatteiden mukaan;

| b) | infrastruktuurin toiminnasta tai käytöstä perittävän hinnan on vastattava markkinahintaa; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurin toiminnasta tai käytöstä perittävän hinnan on vastattava markkinahintaa;

| c) | infrastruktuurin käyttöoikeus on tarjottava useille käyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Yrityksille, jotka ovat rahoittaneet vähintään 10 prosenttia infrastruktuurin investointikustannuksista, voidaan myöntää etuoikeus infrastruktuurin käyttöön suotuisammin ehdoin. Liiallisten korvausten välttämiseksi tällaisen etuoikeutetun käyttöoikeuden on oltava oikeassa suhteessa yrityksen maksamaan osuuteen investointikustannuksista ja ehdot on julkistettava; |
| --- | --- |

c)

infrastruktuurin käyttöoikeus on tarjottava useille käyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Yrityksille, jotka ovat rahoittaneet vähintään 10 prosenttia infrastruktuurin investointikustannuksista, voidaan myöntää etuoikeus infrastruktuurin käyttöön suotuisammin ehdoin. Liiallisten korvausten välttämiseksi tällaisen etuoikeutetun käyttöoikeuden on oltava oikeassa suhteessa yrityksen maksamaan osuuteen investointikustannuksista ja ehdot on julkistettava;

| d) | jos infrastruktuuri saa julkista rahoitusta sekä taloudelliseen että muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön valvonta- ja takaisinperintämenetelmä, jotta voidaan varmistaa, että sovellettavaa tuki-intensiteettiä ei ylitetä seurauksena taloudellisten toimintojen lisääntymisestä verrattuna tuen myöntämisajankohtana odotettuun tilanteeseen.”; |
| --- | --- |

d)

jos infrastruktuuri saa julkista rahoitusta sekä taloudelliseen että muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön valvonta- ja takaisinperintämenetelmä, jotta voidaan varmistaa, että sovellettavaa tuki-intensiteettiä ei ylitetä seurauksena taloudellisten toimintojen lisääntymisestä verrattuna tuen myöntämisajankohtana odotettuun tilanteeseen.”;

| 18) | Lisätään 56 c artiklan jälkeen 16 jakso seuraavasti:
  ”16 jakso



  InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki



  56 d artikla
  Soveltamisala ja yhteiset edellytykset

  1.   Tätä jaksoa sovelletaan InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvään tukeen, jolla tuetaan toteutuskumppaneita, rahoituksen välittäjiä ja/tai lopullisia tuensaajia.


  2.   Tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää I luvussa, tässä artiklassa ja joko 56 e artiklassa tai 56 f artiklassa säädetyt edellytykset.


  3.   Tuen on täytettävä kaikki sovellettavat edellytykset, joista säädetään [InvestEU-rahastoa] koskevassa asetuksessa [reference] ja investointisuuntaviivoissa [reference].


  4.   InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden nojalla myönnettyyn kokonaisrahoitukseen sovelletaan 56 e ja 56 f artiklassa säädettyjä enimmäiskynnysarvoja, edellyttäen että rahoitukseen sisältyy tukea. Enimmäiskynnysarvoja sovelletaan






  a) | hanketta kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 2 ja 3 kohdan, 56 e artiklan 4 kohdan a alakohdan i alakohdan, 56 e artiklan 5 ja 6 kohdan, 56 e artiklan 7 kohdan a ja b alakohdan ja 56 e artiklan 8 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisätään 56 c artiklan jälkeen 16 jakso seuraavasti:

”16 jakso

16 jakso

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki

56 d artikla

Soveltamisala ja yhteiset edellytykset

1.   Tätä jaksoa sovelletaan InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvään tukeen, jolla tuetaan toteutuskumppaneita, rahoituksen välittäjiä ja/tai lopullisia tuensaajia.

2.   Tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää I luvussa, tässä artiklassa ja joko 56 e artiklassa tai 56 f artiklassa säädetyt edellytykset.

3.   Tuen on täytettävä kaikki sovellettavat edellytykset, joista säädetään [InvestEU-rahastoa] koskevassa asetuksessa [reference] ja investointisuuntaviivoissa [reference].

4.   InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden nojalla myönnettyyn kokonaisrahoitukseen sovelletaan 56 e ja 56 f artiklassa säädettyjä enimmäiskynnysarvoja, edellyttäen että rahoitukseen sisältyy tukea. Enimmäiskynnysarvoja sovelletaan

a)

hanketta kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 2 ja 3 kohdan, 56 e artiklan 4 kohdan a alakohdan i alakohdan, 56 e artiklan 5 ja 6 kohdan, 56 e artiklan 7 kohdan a ja b alakohdan ja 56 e artiklan 8 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki;

| b) | lopullista tuensaajaa kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 4 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdan, 56 e artiklan 7 kohdan d alakohdan, 56 e artiklan 9 kohdan ja 56 f artiklan soveltamisalaan kuuluva tuki. |
| --- | --- |

b)

lopullista tuensaajaa kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 4 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohdan, 56 e artiklan 7 kohdan d alakohdan, 56 e artiklan 9 kohdan ja 56 f artiklan soveltamisalaan kuuluva tuki.

5.   Tukea ei myönnetä uudelleenrahoituksen tai takuiden muodossa rahoituksen välittäjien olemassa oleviin salkkuihin.

56 e artikla

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea koskevat edellytykset

1.   InvestEU-rahastosta tuetun rahoitustuotteen nojalla lopullisille tuensaajille myönnetyn tuen on täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | 2–9 kohdan yhdessä kohdassa vahvistetut edellytykset; ja |
| --- | --- |

a)

2–9 kohdan yhdessä kohdassa vahvistetut edellytykset; ja

| b) | jos rahoitus myönnetään lainojen muodossa lopullisille tuensaajille, korkoprosentin on vastattava vähintään lainan myöntämisajankohtana sovellettavan viitekoron peruskorkoa. |
| --- | --- |

b)

jos rahoitus myönnetään lainojen muodossa lopullisille tuensaajille, korkoprosentin on vastattava vähintään lainan myöntämisajankohtana sovellettavan viitekoron peruskorkoa.

2.   Euroopan laajuiseen digitaaliseen liitettävyyteen liittyvään infrastruktuuriin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Yleiset kumulatiiviset edellytykset:






  i) | Hanke on yhteistä etua koskeva hanke digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

a)

Yleiset kumulatiiviset edellytykset:

i)

Hanke on yhteistä etua koskeva hanke digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisesti;

| ii) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 100 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

ii)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 100 miljoonaa euroa;

| iii) | Tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella sellaisessa muodossa, johon ei liity julkista tukea. Jos tällainen ulkoinen rahoitus tarjotaan investointijärjestelyllä, jossa yhdistyy eri rahoituslähteitä, edellytys korvataan edellytyksellä, jonka mukaan järjestelyssä on oltava 30 prosenttia yksityisiä investointeja; |
| --- | --- |

iii)

Tuensaaja rahoittaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella sellaisessa muodossa, johon ei liity julkista tukea. Jos tällainen ulkoinen rahoitus tarjotaan investointijärjestelyllä, jossa yhdistyy eri rahoituslähteitä, edellytys korvataan edellytyksellä, jonka mukaan järjestelyssä on oltava 30 prosenttia yksityisiä investointeja;

| iv) | Tukea voidaan myöntää vain asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisiin tukikelpoisiin investointikustannuksiin infrastruktuurin käyttöönottoa varten; |
| --- | --- |

iv)

Tukea voidaan myöntää vain asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisiin tukikelpoisiin investointikustannuksiin infrastruktuurin käyttöönottoa varten;

| v) | Hanke valitaan asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisesti: i) valinnan suorittaa Euroopan komission nimittämä riippumaton rahoituksen välittäjä yhteisesti sovittujen investointisuuntaviivojen perusteella; ii) valinnan suorittaa Euroopan komissio tarjouskilpailumenettelyssä selkein, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein; tai iii) valinnan suorittavat Euroopan komission nimittämät riippumattomat asiantuntijat; |
| --- | --- |

v)

Hanke valitaan asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) mukaisesti: i) valinnan suorittaa Euroopan komission nimittämä riippumaton rahoituksen välittäjä yhteisesti sovittujen investointisuuntaviivojen perusteella; ii) valinnan suorittaa Euroopan komissio tarjouskilpailumenettelyssä selkein, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein; tai iii) valinnan suorittavat Euroopan komission nimittämät riippumattomat asiantuntijat;

| vi) | Hanke mahdollistaa yhteydet, jotka ylittävät voimassa oleviin lakisääteisiin velvollisuuksiin liittyvät vaatimukset, kuten taajuuksien käyttölupaan sisältyvät vaatimukset; |
| --- | --- |

vi)

Hanke mahdollistaa yhteydet, jotka ylittävät voimassa oleviin lakisääteisiin velvollisuuksiin liittyvät vaatimukset, kuten taajuuksien käyttölupaan sisältyvät vaatimukset;

| vii) | Hankkeessa varmistetaan kolmansille osapuolille avoimet tukkutason käyttöoikeudet, mukaan lukien toimintojen eriyttäminen, tasapuolisin, kohtuullisin ja asianmukaisin ehdoin 52 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti; tätä artiklaa sovellettaessa hankkeessa voidaan tarjota toimintojen fyysisen eriyttämisen sijaan sitä vastaava virtuaalinen eriyttäminen, jos jäsenvaltion sääntelyviranomainen tai komissio tunnustaa virtuaalisen tuotteen vastaavan fyysistä eriyttämistä; |
| --- | --- |

vii)

Hankkeessa varmistetaan kolmansille osapuolille avoimet tukkutason käyttöoikeudet, mukaan lukien toimintojen eriyttäminen, tasapuolisin, kohtuullisin ja asianmukaisin ehdoin 52 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti; tätä artiklaa sovellettaessa hankkeessa voidaan tarjota toimintojen fyysisen eriyttämisen sijaan sitä vastaava virtuaalinen eriyttäminen, jos jäsenvaltion sääntelyviranomainen tai komissio tunnustaa virtuaalisen tuotteen vastaavan fyysistä eriyttämistä;

| viii) | Hanke kuuluu jäljempänä b alakohdassa täsmennettyyn hankkeiden ryhmään ja täyttää asiaa koskevat erityisedellytykset. |
| --- | --- |

viii)

Hanke kuuluu jäljempänä b alakohdassa täsmennettyyn hankkeiden ryhmään ja täyttää asiaa koskevat erityisedellytykset.

| b) | Erityisedellytykset:






  i) | Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan sellaisiin verkkoihin tehtäviin investointeihin, jotka tarjoavat vähintään 1 Gbit/s symmetrisen lataus- ja lähetysnopeuden:






  — | Hankkeen tarkoituksena on liittää verkkoon asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määritellyt sosioekonomiset vaikuttajat, jotka ovat perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koulutuksen, sosiaalipalvelujen, myös terveydenhuoltopalvelujen, julkishallinnon, liikenteen, postipalvelujen ja kulttuurin alalla, komission päätöksen 2012/21/EU tai kyseisen päätöksen korvaavien myöhempien säädösten mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Erityisedellytykset:

i)

Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan sellaisiin verkkoihin tehtäviin investointeihin, jotka tarjoavat vähintään 1 Gbit/s symmetrisen lataus- ja lähetysnopeuden:

—

Hankkeen tarkoituksena on liittää verkkoon asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määritellyt sosioekonomiset vaikuttajat, jotka ovat perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koulutuksen, sosiaalipalvelujen, myös terveydenhuoltopalvelujen, julkishallinnon, liikenteen, postipalvelujen ja kulttuurin alalla, komission päätöksen 2012/21/EU tai kyseisen päätöksen korvaavien myöhempien säädösten mukaisesti;

| — | Hanke perustuu yksilöityyn markkinoiden toimintapuutteeseen, joka on todennettu käytettävissä olevalla asianmukaisella kartoituksella tai julkisella kuulemisella, jos kartoitusta ei ole käytettävissä; |
| --- | --- |

—

Hanke perustuu yksilöityyn markkinoiden toimintapuutteeseen, joka on todennettu käytettävissä olevalla asianmukaisella kartoituksella tai julkisella kuulemisella, jos kartoitusta ei ole käytettävissä;

| — | Tukikelpoiset sosioekonomiset vaikuttajat voidaan liittää hankeinfrastruktuuriin vain, jos niillä ei ole pääsyä olemassa olevaan tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin, joka tarjoaa vähintään 200 Mbit/s symmetrisen lataus- ja lähtönopeuden tai vähintään 500 Mbit/s latausnopeuden. |
| --- | --- |

—

Tukikelpoiset sosioekonomiset vaikuttajat voidaan liittää hankeinfrastruktuuriin vain, jos niillä ei ole pääsyä olemassa olevaan tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin, joka tarjoaa vähintään 200 Mbit/s symmetrisen lataus- ja lähtönopeuden tai vähintään 500 Mbit/s latausnopeuden.

| — | Hanke osoittaa oleellisen muutoksen sikäli, että tuetun toimenpiteen tuloksena i) tehdään merkittävä uusi sijoitus laajakaistaverkkoon ja ii) tuettu infrastruktuuri tuo markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelun saatavuuden ja kapasiteetin, nopeuksien ja kilpailun suhteen verrattuna olemassa olevaan tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin. Jotta hankkeen voitaisiin katsoa saavan aikaan merkittäviä uusia investointeja, investointien on oltava suurempia kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain verkon aktiivisten komponenttien päivittämiseen. Sen osoittamiseksi, että infrastruktuuri tuo markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelun saatavuuden ja kapasiteetin, nopeuksien ja kilpailun suhteen, tuetulla infrastruktuurilla on i) varmistettava vähintään kaksinkertainen lataus- ja lähetysnopeus verrattuna olemassa olevaan ja/tai suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin ja ii) kyettävä tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus. |
| --- | --- |

—

Hanke osoittaa oleellisen muutoksen sikäli, että tuetun toimenpiteen tuloksena i) tehdään merkittävä uusi sijoitus laajakaistaverkkoon ja ii) tuettu infrastruktuuri tuo markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelun saatavuuden ja kapasiteetin, nopeuksien ja kilpailun suhteen verrattuna olemassa olevaan tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin. Jotta hankkeen voitaisiin katsoa saavan aikaan merkittäviä uusia investointeja, investointien on oltava suurempia kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain verkon aktiivisten komponenttien päivittämiseen. Sen osoittamiseksi, että infrastruktuuri tuo markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelun saatavuuden ja kapasiteetin, nopeuksien ja kilpailun suhteen, tuetulla infrastruktuurilla on i) varmistettava vähintään kaksinkertainen lataus- ja lähetysnopeus verrattuna olemassa olevaan ja/tai suunnitteilla olevaan infrastruktuuriin ja ii) kyettävä tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus.

| — | Tukea ei myönnetä hankkeille, joihin sisältyy alueilta, joilla on olemassa tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla kaksi NGA/NGN-verkkoa tai joilla on olemassa tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla ainakin yksi erittäin suuren kapasiteetin verkko, joka kykenee tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrisen lataus- ja lähetysnopeuden. |
| --- | --- |

—

Tukea ei myönnetä hankkeille, joihin sisältyy alueilta, joilla on olemassa tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla kaksi NGA/NGN-verkkoa tai joilla on olemassa tai seuraavien kolmen vuoden aikana tai suunnitellun tuetun toimenpiteen aikataulun rajoissa uskottavasti suunnitteilla ainakin yksi erittäin suuren kapasiteetin verkko, joka kykenee tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrisen lataus- ja lähetysnopeuden.

| ii) | Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan 5G-väylien käyttöönottoa koskeviin valtioiden rajat ylittäviin investointeihin keskeisten liikenneväylien varrella:






  — | Hankkeella varmistetaan 5G-väylän keskeytymätön valtioiden rajat ylittävä kattavuus keskeisten liikenneväylien varrella, mukaan lukien maantiet, rautatiet ja sisävesiväylät, sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa); |
| --- | --- | --- |

ii)

Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan 5G-väylien käyttöönottoa koskeviin valtioiden rajat ylittäviin investointeihin keskeisten liikenneväylien varrella:

—

Hankkeella varmistetaan 5G-väylän keskeytymätön valtioiden rajat ylittävä kattavuus keskeisten liikenneväylien varrella, mukaan lukien maantiet, rautatiet ja sisävesiväylät, sellaisena kuin se on määriteltynä asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa);

| — | Hankkeeseen sisältyy asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa) määritelty rajatylittävä osuus, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan; |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen sisältyy asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa) määritelty rajatylittävä osuus, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan;

| — | Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain verkon aktiivisten komponenttien päivittämiseen. |
| --- | --- |

—

Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain verkon aktiivisten komponenttien päivittämiseen.

| — | Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

—

Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen.

| iii) | Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan rajatylittäviin terabittirunkoverkkohankkeisiin, jotka liittävät yhteen jäljempänä määriteltyjä tiettyjä laskentakeskuksia, suurteholaskentakeskuksia ja datainfrastruktuureita:






  — | Hankkeella tuetaan yhteenliitettävyyttä, jonka rajoittamaton päästä päähän -liitettävyys on vähintään 1 Tbit/s, joko suoralla yhteydellä tai ottamalla käyttöön elementit, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuiseen runkoverkkoon liittymiseksi, vähintään kahden sellaisen laskentakeskuksen, suurteholaskentakeskuksen ja datainfrastruktuurin välillä, jotka i) osallistuvat neuvoston asetuksella (EU) 2018/1488 (neuvoston asetus (EU) 2018/1488, annettu 28 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta, EUVL L 252, 8.10.2018, s. 1) perustettuun Euroopan suurteholaskennan yhteisyritykseen sekä asetuksessa (EU) .../... (Horisontti Eurooppa -asetuksessa) ja eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 723/2009 (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1) määriteltyihin tutkimusinfrastruktuureihin, tutkimusalan lippulaivahankkeisiin ja tutkimusmissioihin; ja ii) sijaitsevat vähintään kahdessa EU:n jäsenvaltiossa tai yhdessä EU:n jäsenvaltiossa ja yhdessä Euroopan tutkimusalueen jäsenvaltiossa; |
| --- | --- | --- |

iii)

Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan rajatylittäviin terabittirunkoverkkohankkeisiin, jotka liittävät yhteen jäljempänä määriteltyjä tiettyjä laskentakeskuksia, suurteholaskentakeskuksia ja datainfrastruktuureita:

—

Hankkeella tuetaan yhteenliitettävyyttä, jonka rajoittamaton päästä päähän -liitettävyys on vähintään 1 Tbit/s, joko suoralla yhteydellä tai ottamalla käyttöön elementit, jotka ovat tarpeen Euroopan laajuiseen runkoverkkoon liittymiseksi, vähintään kahden sellaisen laskentakeskuksen, suurteholaskentakeskuksen ja datainfrastruktuurin välillä, jotka i) osallistuvat neuvoston asetuksella (EU) 2018/1488 (neuvoston asetus (EU) 2018/1488, annettu 28 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta, EUVL L 252, 8.10.2018, s. 1) perustettuun Euroopan suurteholaskennan yhteisyritykseen sekä asetuksessa (EU) .../... (Horisontti Eurooppa -asetuksessa) ja eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 723/2009 (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1) määriteltyihin tutkimusinfrastruktuureihin, tutkimusalan lippulaivahankkeisiin ja tutkimusmissioihin; ja ii) sijaitsevat vähintään kahdessa EU:n jäsenvaltiossa tai yhdessä EU:n jäsenvaltiossa ja yhdessä Euroopan tutkimusalueen jäsenvaltiossa;

| — | Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain ohjelmiston päivittämiseen tai lisensointiin; |
| --- | --- |

—

Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain ohjelmiston päivittämiseen tai lisensointiin;

| — | Hanke pannaan täytäntöön ostamalla kapasiteettia ja/tai laitteita julkisten hankintojen kautta; |
| --- | --- |

—

Hanke pannaan täytäntöön ostamalla kapasiteettia ja/tai laitteita julkisten hankintojen kautta;

| — | Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

—

Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen.

| iv) | Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan rajatylittäviin runkoverkkohankkeisiin, jotka liittävät yhteen pilvi-infrastruktuureja:






  — | Hankkeen tarkoituksena on liittää yhteen asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjen sellaisten sosioekonomisten vaikuttajien pilvi-infrastruktuurit, jotka ovat perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koulutuksen, sosiaalipalvelujen, myös terveydenhuoltopalvelujen, julkishallinnon, liikenteen, postipalvelujen ja kulttuurin alalla, komission päätöksen 2012/21/EU (*9) tai kyseisen päätöksen korvaavien myöhempien säädösten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

iv)

Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan rajatylittäviin runkoverkkohankkeisiin, jotka liittävät yhteen pilvi-infrastruktuureja:

—

Hankkeen tarkoituksena on liittää yhteen asetuksen (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksen) 8 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määriteltyjen sellaisten sosioekonomisten vaikuttajien pilvi-infrastruktuurit, jotka ovat perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja julkisia tai yksityisiä yrityksiä, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koulutuksen, sosiaalipalvelujen, myös terveydenhuoltopalvelujen, julkishallinnon, liikenteen, postipalvelujen ja kulttuurin alalla, komission päätöksen 2012/21/EU (*9) tai kyseisen päätöksen korvaavien myöhempien säädösten mukaisesti;

| — | Hankkeeseen sisältyy uusien rajatylittävien runkoverkkojen käyttöönotto tai olemassa olevien verkkojen merkittävä päivitys, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan; |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen sisältyy uusien rajatylittävien runkoverkkojen käyttöönotto tai olemassa olevien verkkojen merkittävä päivitys, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan;

| — | Hanke kattaa vähintään kolme tukikelpoisiin sosioekonomisiin vaikuttajiin kuuluvaa tahoa, jotka toimivat eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

—

Hanke kattaa vähintään kolme tukikelpoisiin sosioekonomisiin vaikuttajiin kuuluvaa tahoa, jotka toimivat eri jäsenvaltioissa;

| — | Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain ohjelmiston päivittämiseen tai lisensointiin; Hankkeella kyetään tarjoamaan vähintään 10 Gbit/s kerrannaisten symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus; |
| --- | --- |

—

Hankkeella varmistetaan laajakaistaverkostoon merkittävä uusi investointi, joka on suurempi kuin marginaaliset investoinnit, jotka liittyvät vain ohjelmiston päivittämiseen tai lisensointiin; Hankkeella kyetään tarjoamaan vähintään 10 Gbit/s kerrannaisten symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus;

| — | Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

—

Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen.

| v) | Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan valtioiden rajat ylittävien merenalaisten kaapelien investointeihin:






  — | Hankkeeseen sisältyy asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa) määriteltyjä rajatylittäviä osuuksia, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan; Vaihtoehtoisesti tuettu infrastruktuuri on vain tukkutason verkko ja parantaa Euroopan syrjäisimpien alueiden tai merentakaisten alueiden yhteenliitettävyyttä, myös vain yhdessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- | --- |

v)

Seuraavia kumulatiivisia erityiskriteereitä sovelletaan valtioiden rajat ylittävien merenalaisten kaapelien investointeihin:

—

Hankkeeseen sisältyy asetuksessa (EU) .../... (Verkkojen Eurooppa 2 -asetuksessa) määriteltyjä rajatylittäviä osuuksia, ja hanke i) koskee vähintään kahta jäsenvaltiota ylittämällä kahden tai useamman jäsenvaltion rajan tai ii) ylittää vähintään yhden jäsenvaltion ja Euroopan talousalueeseen kuuluvan maan rajan; Vaihtoehtoisesti tuettu infrastruktuuri on vain tukkutason verkko ja parantaa Euroopan syrjäisimpien alueiden tai merentakaisten alueiden yhteenliitettävyyttä, myös vain yhdessä jäsenvaltiossa.

| — | Tukea ei myönnetä hankkeisiin reiteillä, joita palvelee jo kaksi olemassa olevaa tai suunniteltua runkoverkkoinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

—

Tukea ei myönnetä hankkeisiin reiteillä, joita palvelee jo kaksi olemassa olevaa tai suunniteltua runkoverkkoinfrastruktuuria.

| — | Hankkeella varmistetaan merkittävä uusi investointi laajakaistaverkkoon ottamalla käyttöön uusi merenalainen kaapeli tai tekemällä liityntä olemassa olevaan merenalaiseen kaapeliin, puuttumalla varajärjestelmiin liittyviin ongelmiin ja tekemällä marginaalisia investointeja suurempia investointeja. Hankkeella kyetään tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus; |
| --- | --- |

—

Hankkeella varmistetaan merkittävä uusi investointi laajakaistaverkkoon ottamalla käyttöön uusi merenalainen kaapeli tai tekemällä liityntä olemassa olevaan merenalaiseen kaapeliin, puuttumalla varajärjestelmiin liittyviin ongelmiin ja tekemällä marginaalisia investointeja suurempia investointeja. Hankkeella kyetään tarjoamaan vähintään 1 Gbit/s symmetrinen lataus- ja lähetysnopeus;

| — | Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

—

Hankkeella tuetaan uuden passiivisen infrastruktuurin käyttöönottoa vain, jos olemassa olevaa passiivista infrastruktuuria ei voida käyttää uudelleen.

3.   Energian tuotantoon ja energiainfrastruktuuriin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | tukea myönnetään vain investointeihin, jotka tehdään kaasun ja sähkön energiainfrastruktuuriin, johon sovelletaan kolmannen osapuolen pääsyä, tariffisääntelyä ja eriyttämistä energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti, seuraavien hankeluokkien osalta:






  i) | energian varastointiin liittyvät hankkeet, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (*9) liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista; |
| --- | --- | --- |

a)

tukea myönnetään vain investointeihin, jotka tehdään kaasun ja sähkön energiainfrastruktuuriin, johon sovelletaan kolmannen osapuolen pääsyä, tariffisääntelyä ja eriyttämistä energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti, seuraavien hankeluokkien osalta:

i)

energian varastointiin liittyvät hankkeet, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (*9) liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista;

| ii) | muut kuin varastointiin liittyvät energiainfrastruktuurihankkeet:






  — | älykkäät sähköverkot; |
| --- | --- | --- |

ii)

muut kuin varastointiin liittyvät energiainfrastruktuurihankkeet:

—

älykkäät sähköverkot;

| — | hankkeet, jotka täyttävät jonkin asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn kriteerin; |
| --- | --- |

—

hankkeet, jotka täyttävät jonkin asetuksen (EU) N:o 347/2013 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn kriteerin;

| — | hankkeet, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista; |
| --- | --- |

—

hankkeet, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista;

| — | hankkeet tukialueilla; |
| --- | --- |

—

hankkeet tukialueilla;

| b) | Uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuotantoon myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  i) | tukea myönnetään vain uusille laitoksille, jotka valitaan kilpailuun perustuvin, läpinäkyvin, objektiivisin ja syrjimättömin perustein; |
| --- | --- | --- |

b)

Uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuotantoon myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

i)

tukea myönnetään vain uusille laitoksille, jotka valitaan kilpailuun perustuvin, läpinäkyvin, objektiivisin ja syrjimättömin perustein;

| ii) | tukea ei myönnetä vesivoimaloille, jotka eivät ole direktiivissä 2000/60/EY (*10) säädettyjen edellytysten mukaisia; |
| --- | --- |

ii)

tukea ei myönnetä vesivoimaloille, jotka eivät ole direktiivissä 2000/60/EY (*10) säädettyjen edellytysten mukaisia;

| iii) | biopolttoaineita tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan laitoksille, jotka tuottavat kestäviä biopolttoaineita, joita ei ole tuotettu ravintokasveista. |
| --- | --- |

iii)

biopolttoaineita tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan laitoksille, jotka tuottavat kestäviä biopolttoaineita, joita ei ole tuotettu ravintokasveista.

| c) | Tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa; Tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 75 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

Tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa; Tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 75 miljoonaa euroa.

4.   Sosiaali-, koulutus-, kulttuuri- ja luonnonperintöinfrastruktuuriin ja -toimintaan myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään






  i) | 100 miljoonaa euroa hanketta kohden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen, koulutukseen tai 53 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin kulttuuritarkoituksiin ja -toimintoihin, mukaan lukien luonnonperintö, käytettyyn infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin; |
| --- | --- | --- |

a)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään

i)

100 miljoonaa euroa hanketta kohden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen, koulutukseen tai 53 artiklan 2 kohdassa vahvistettuihin kulttuuritarkoituksiin ja -toimintoihin, mukaan lukien luonnonperintö, käytettyyn infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin;

| ii) | 30 miljoonaa euroa sosiaalipalveluihin ja kulttuuriin liittyvän toiminnan tarjoamiseen; |
| --- | --- |

ii)

30 miljoonaa euroa sosiaalipalveluihin ja kulttuuriin liittyvän toiminnan tarjoamiseen;

| iii) | 5 miljoonaa euroa yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen. |
| --- | --- |

iii)

5 miljoonaa euroa yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.

| b) | Tukea ei myönnetä koulutukseen, jonka tarkoituksena on noudattaa pakollisia kansallisia koulutusvaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

Tukea ei myönnetä koulutukseen, jonka tarkoituksena on noudattaa pakollisia kansallisia koulutusvaatimuksia.

5.   Liikenteeseen ja liikenneinfrastruktuureihin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | Infrastruktuureihin, lukuun ottamatta satamia, tarkoitettua tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:






  i) | asetuksen (EU) N:o 1315/2013 3 artiklan a alakohdassa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet, lukuun ottamatta satamien tai lentoasemien infrastruktuuria koskevia hankkeita; |
| --- | --- | --- |

a)

Infrastruktuureihin, lukuun ottamatta satamia, tarkoitettua tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:

i)

asetuksen (EU) N:o 1315/2013 3 artiklan a alakohdassa määritellyt yhteistä etua koskevat hankkeet, lukuun ottamatta satamien tai lentoasemien infrastruktuuria koskevia hankkeita;

| ii) | yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon kaupunkisolmukohtiin; |
| --- | --- |

ii)

yhteydet Euroopan laajuisen liikenneverkon kaupunkisolmukohtiin;

| iii) | liikkuva kalusto vain sellaisten rautatieliikennepalvelujen tarjoamista varten, jotka eivät kuulu asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (*11) tarkoitetun julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen piiriin, edellyttäen että tuensaaja on uusi tulokas; |
| --- | --- |

iii)

liikkuva kalusto vain sellaisten rautatieliikennepalvelujen tarjoamista varten, jotka eivät kuulu asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 (*11) tarkoitetun julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen piiriin, edellyttäen että tuensaaja on uusi tulokas;

| iv) | kaupunkiliikenne; |
| --- | --- |

iv)

kaupunkiliikenne;

| v) | vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri tai päästötön/vähäpäästöinen liikkuvuusinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

v)

vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri tai päästötön/vähäpäästöinen liikkuvuusinfrastruktuuri.

| b) | Satamien infrastruktuurihankkeisiin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  i) | tukea voidaan myöntää vain investointeihin, jotka tehdään kulkuinfrastruktuureihin ja satamainfrastruktuureihin, jotka asetetaan kiinnostuneiden käyttäjien saataville yhdenvertaisella ja syrjimättömällä tavalla markkinaehdoin; |
| --- | --- | --- |

b)

Satamien infrastruktuurihankkeisiin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

i)

tukea voidaan myöntää vain investointeihin, jotka tehdään kulkuinfrastruktuureihin ja satamainfrastruktuureihin, jotka asetetaan kiinnostuneiden käyttäjien saataville yhdenvertaisella ja syrjimättömällä tavalla markkinaehdoin;

| ii) | mahdolliset toimiluvat kolmansille osapuolille tuetun satamainfrastruktuurin rakentamista, parantamista, toiminnan harjoittamista tai vuokraamista varten on myönnettävä kilpailuun perustuvassa menettelyssä, johon ei liity ehtoja, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein; |
| --- | --- |

ii)

mahdolliset toimiluvat kolmansille osapuolille tuetun satamainfrastruktuurin rakentamista, parantamista, toiminnan harjoittamista tai vuokraamista varten on myönnettävä kilpailuun perustuvassa menettelyssä, johon ei liity ehtoja, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein;

| iii) | tukea ei myönnetä satamien suprastruktuuriin tehtäviin investointeihin. |
| --- | --- |

iii)

tukea ei myönnetä satamien suprastruktuuriin tehtäviin investointeihin.

| c) | Tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettu InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

c)

Tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettu InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa.

6.   Muihin infrastruktuureihin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:






  i) | investoinnit yleishyödylliseen vedenjakelu- ja jätevesi-infrastruktuuriin; |
| --- | --- | --- |

a)

tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:

i)

investoinnit yleishyödylliseen vedenjakelu- ja jätevesi-infrastruktuuriin;

| ii) | investoinnit jätteen kierrätystä ja uudelleenkäyttöön valmistelua varten tämän asetuksen 47 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti, edellyttäen että tarkoituksena on hoitaa muiden yritysten synnyttämiä jätteitä; |
| --- | --- |

ii)

investoinnit jätteen kierrätystä ja uudelleenkäyttöön valmistelua varten tämän asetuksen 47 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti, edellyttäen että tarkoituksena on hoitaa muiden yritysten synnyttämiä jätteitä;

| iii) | investoinnit tutkimusinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

iii)

investoinnit tutkimusinfrastruktuuriin;

| iv) | investoinnit innovaatioklusterien rakentamiseen tai parantamiseen; |
| --- | --- |

iv)

investoinnit innovaatioklusterien rakentamiseen tai parantamiseen;

| b) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 100 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 100 miljoonaa euroa.

7.   Ympäristönsuojeluun, mukaan lukien ilmastosuojelu, myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:






  i) | investoinnit, joiden avulla yritykset voivat korjata tai ennalta ehkäistä fyysiselle ympäristölle (mukaan lukien ilmastonmuutos) tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, edellyttäen että investoinnit ylittävät ympäristönsuojelua koskevat unionin normit tai joilla nostetaan ympäristönsuojelun tasoa sovellettavien unionin normien puuttuessa tai joilla mukaudutaan ennakoivasti unionin tuleviin ympäristönsuojelua koskeviin normeihin; |
| --- | --- | --- |

a)

tukea myönnetään vain seuraaviin hankkeisiin:

i)

investoinnit, joiden avulla yritykset voivat korjata tai ennalta ehkäistä fyysiselle ympäristölle (mukaan lukien ilmastonmuutos) tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, edellyttäen että investoinnit ylittävät ympäristönsuojelua koskevat unionin normit tai joilla nostetaan ympäristönsuojelun tasoa sovellettavien unionin normien puuttuessa tai joilla mukaudutaan ennakoivasti unionin tuleviin ympäristönsuojelua koskeviin normeihin;

| ii) | yrityksen energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet, edellyttäen että energiatehokkuuden parannuksia ei tehdä sen varmistamiseksi, että yritykset noudattavat jo hyväksyttyjä unionin normeja, vaikka ne eivät olisi vielä voimassa; |
| --- | --- |

ii)

yrityksen energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet, edellyttäen että energiatehokkuuden parannuksia ei tehdä sen varmistamiseksi, että yritykset noudattavat jo hyväksyttyjä unionin normeja, vaikka ne eivät olisi vielä voimassa;

| iii) | pilaantuneiden alueiden kunnostaminen, edellyttäen että sovellettavan lainsäädännön nojalla ympäristövahingosta vastuussa olevaa oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä ei voida osoittaa 45 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun aiheuttamisperiaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

iii)

pilaantuneiden alueiden kunnostaminen, edellyttäen että sovellettavan lainsäädännön nojalla ympäristövahingosta vastuussa olevaa oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä ei voida osoittaa 45 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun aiheuttamisperiaatteen mukaisesti;

| iv) | ympäristötutkimukset; |
| --- | --- |

iv)

ympäristötutkimukset;

| v) | luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien parantaminen ja ennallistaminen, kun toiminta edistää luonnon monimuotoisuuden suojelemista, säilyttämistä tai ennallistamista ja ekosysteemin hyvän tilan saavuttamista taikka jo hyvässä tilassa olevien ekosysteemien suojelemista. |
| --- | --- |

v)

luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien parantaminen ja ennallistaminen, kun toiminta edistää luonnon monimuotoisuuden suojelemista, säilyttämistä tai ennallistamista ja ekosysteemin hyvän tilan saavuttamista taikka jo hyvässä tilassa olevien ekosysteemien suojelemista.

| b) | Jos tukitoimenpide liittyy toimenpiteisiin, joilla parannetaan energiatehokkuutta asuinrakennuksissa ja sosiaalipalveluihin liittyvän toiminnan tarjoamiseen tarkoitetuissa rakennuksissa, se voidaan myöntää myös toimenpiteisiin, joilla samanaikaisesti parannetaan asuinrakennuksen energiatehokkuutta ja integroidaan uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottava laitos kyseisen energiatehokkuutta koskevan tukitoimenpiteen kohteena olevaan asuinrakennukseen, seuraavin edellytyksin:






  i) | integroitu uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottava laitos liittyy sähkön ja/tai lämmön tuotantoon; siihen voidaan yhdistää varastointilaitteisto; |
| --- | --- | --- |

b)

Jos tukitoimenpide liittyy toimenpiteisiin, joilla parannetaan energiatehokkuutta asuinrakennuksissa ja sosiaalipalveluihin liittyvän toiminnan tarjoamiseen tarkoitetuissa rakennuksissa, se voidaan myöntää myös toimenpiteisiin, joilla samanaikaisesti parannetaan asuinrakennuksen energiatehokkuutta ja integroidaan uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottava laitos kyseisen energiatehokkuutta koskevan tukitoimenpiteen kohteena olevaan asuinrakennukseen, seuraavin edellytyksin:

i)

integroitu uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottava laitos liittyy sähkön ja/tai lämmön tuotantoon; siihen voidaan yhdistää varastointilaitteisto;

| ii) | uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitoksen tuotos saa ylittää enintään 20 prosentilla rakennuksen asukkaiden aggregoidun kulutuskysynnän; |
| --- | --- |

ii)

uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitoksen tuotos saa ylittää enintään 20 prosentilla rakennuksen asukkaiden aggregoidun kulutuskysynnän;

| iii) | uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitoksen asennettu kapasiteetti saa olla enintään 500 kW; |
| --- | --- |

iii)

uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitoksen asennettu kapasiteetti saa olla enintään 500 kW;

| iv) | lopullinen tuensaaja voi olla joko rakennuksen omistaja tai vuokralainen; |
| --- | --- |

iv)

lopullinen tuensaaja voi olla joko rakennuksen omistaja tai vuokralainen;

| c) | Tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 50 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

c)

Tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 50 miljoonaa euroa;

| d) | tuki toimenpiteisiin, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta, voi liittyä myös energiatehokkuussopimusten edistämiseen, seuraavin edellytyksin:






  i) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään [30] miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

d)

tuki toimenpiteisiin, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta, voi liittyä myös energiatehokkuussopimusten edistämiseen, seuraavin edellytyksin:

i)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään [30] miljoonaa euroa;

| ii) | tuki myönnetään lainan tai takuun muodossa; |
| --- | --- |

ii)

tuki myönnetään lainan tai takuun muodossa;

| iii) | tuki myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille; |
| --- | --- |

iii)

tuki myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille;

| iv) | tuki myönnetään vain energiatehokkuutta koskevan direktiivin 2012/27/EU (*12) 2 artiklan 27 kohdassa tarkoitettuun energiatehokkuussopimukseen. |
| --- | --- |

iv)

tuki myönnetään vain energiatehokkuutta koskevan direktiivin 2012/27/EU (*12) 2 artiklan 27 kohdassa tarkoitettuun energiatehokkuussopimukseen.

8.   Tutkimukseen, kehittämiseen, innovointiin ja digitalisointiin myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | tukea voidaan myöntää






  i) | perustutkimukseen; |
| --- | --- | --- |

a)

tukea voidaan myöntää

i)

perustutkimukseen;

| ii) | teolliseen tutkimukseen; |
| --- | --- |

ii)

teolliseen tutkimukseen;

| iii) | kokeelliseen kehittämiseen; |
| --- | --- |

iii)

kokeelliseen kehittämiseen;

| iv) | pk-yritysten prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovointiin; |
| --- | --- |

iv)

pk-yritysten prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovointiin;

| v) | innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin pk-yrityksille; |
| --- | --- |

v)

innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin pk-yrityksille;

| vi) | pk-yritysten digitalisointiin; |
| --- | --- |

vi)

pk-yritysten digitalisointiin;

| b) | tämän kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohdan soveltamisalaan kuuluvien hankkeiden osalta InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 75 miljoonaa euroa. Tämän kohdan a alakohdan iv, v ja vi alakohdan soveltamisalaan kuuluvien hankkeiden osalta InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään [30] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

tämän kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohdan soveltamisalaan kuuluvien hankkeiden osalta InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 75 miljoonaa euroa. Tämän kohdan a alakohdan iv, v ja vi alakohdan soveltamisalaan kuuluvien hankkeiden osalta InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään [30] miljoonaa euroa.

9.   Myös pk-yritykset tai pienet midcap-yritykset voivat – tämän artiklan 2–8 kohdassa säädettyjen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevien perusteiden lisäksi – saada tukea InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen muodossa, edellyttäen että

| a) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 15 miljoonaa euroa ja se myönnetään






  i) | mikroyrityksille; |
| --- | --- | --- |

a)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 15 miljoonaa euroa ja se myönnetään

i)

mikroyrityksille;

| ii) | pk-yrityksille, jotka eivät ole vielä toimineet millään markkinoilla tai ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla; |
| --- | --- |

ii)

pk-yrityksille, jotka eivät ole vielä toimineet millään markkinoilla tai ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla;

| iii) | pk-yrityksille, jotka tulevat uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille, mitä varten alkuinvestoinnin on oltava yli 50 prosenttia keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana; |
| --- | --- |

iii)

pk-yrityksille, jotka tulevat uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille, mitä varten alkuinvestoinnin on oltava yli 50 prosenttia keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana;

| iv) | innovatiivisille yrityksille; |
| --- | --- |

iv)

innovatiivisille yrityksille;

| v) | pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta sijaitsee tukialueilla, edellyttäen että rahoitusta ei käytetä toiminnan siirtämiseen 2 artiklan 61 a kohdassa määritellyn mukaisesti; tai |
| --- | --- |

v)

pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta sijaitsee tukialueilla, edellyttäen että rahoitusta ei käytetä toiminnan siirtämiseen 2 artiklan 61 a kohdassa määritellyn mukaisesti; tai

| b) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 2 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 2 miljoonaa euroa.

56 f artikla

InvestEU-rahastosta tuettuihin kaupallisiin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea koskevat edellytykset

1.   Rahoituksen lopullisille tuensaajille tarjoavat kaupalliset rahoituksen välittäjät, jotka valitaan avoimesti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi objektiivisten kriteerien perusteella.

2.   Kaupallisella rahoituksen välittäjällä, joka tarjoaa rahoituksen lopulliselle tuensaajalle, säilyy vähintään 20 prosentin riski kustakin rahoitusliiketoimesta.

3.   Kaupallisen rahoituksen välittäjän kullekin lopulliselle tuensaajalle myöntämän kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään 7,5 miljoonaa euroa.

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1)."

*10

(*11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1)."

*11

(*12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”"

*12

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

Tehty Brysselissä ...

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1).”;

*1

(*2)  Komission päätös, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 7, 11.1.2012, s. 3).

*2

(*3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

*3

(*4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).”;

*4

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”;

*5

(*6)  Tämän asetuksen 16 ja 21 artiklan mukaisten ohjelmien osalta vaatimuksesta, jonka mukaan on julkaistava tiedot jokaisen yli 500 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä, voidaan luopua, kun on kyse pk-yrityksistä, jotka eivät ole harjoittaneet kaupallista myyntiä markkinoilla.

*6

(*7)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

*7

(*8)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 481/2014, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 täydentämisestä yhteistyöohjelmiin liittyvien menojen tukikelpoisuutta koskevien erityissääntöjen osalta (EUVL L 138, 13.5.2014, s. 45).”

*8

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1364/2006/EY kumoamisesta sekä asetusten (EY) N:o 713/2009, (EY) N:o 714/2009 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39).

*9

(*10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

*10

(*11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

*11

(*12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”’

*12

---

(1)  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259).

3

(4)  EUVL L ..., ..., s. ...

4

---

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/20

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.9833 – KKR/Viridor)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 170/02)

Komissio päätti 6. toukokuuta 2020 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9833. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32020M9833. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/21

---

Euron kurssi (1)

15. toukokuuta 2020

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0798 |
| JPY | Japanin jeniä | 115,53 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4576 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,88738 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,6695 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0513 |
| ISK | Islannin kruunua | 157,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 11,0568 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,589 |
| HUF | Unkarin forinttia | 354,70 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5650 |
| RON | Romanian leuta | 4,8400 |
| TRY | Turkin liiraa | 7,4689 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6805 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5231 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,3693 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8145 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5397 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 332,60 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 20,0761 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,6759 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5693 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 127,82 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6982 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 54,778 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 79,6208 |
| THB | Thaimaan bahtia | 34,656 |
| BRL | Brasilian realia | 6,3172 |
| MXN | Meksikon pesoa | 25,8966 |
| INR | Intian rupiaa | 81,9885 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0798

JPY

Japanin jeniä

115,53

DKK

Tanskan kruunua

7,4576

GBP

Englannin puntaa

0,88738

SEK

Ruotsin kruunua

10,6695

CHF

Sveitsin frangia

1,0513

ISK

Islannin kruunua

157,50

NOK

Norjan kruunua

11,0568

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,589

HUF

Unkarin forinttia

354,70

PLN

Puolan zlotya

4,5650

RON

Romanian leuta

4,8400

TRY

Turkin liiraa

7,4689

AUD

Australian dollaria

1,6805

CAD

Kanadan dollaria

1,5231

HKD

Hongkongin dollaria

8,3693

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8145

SGD

Singaporen dollaria

1,5397

KRW

Etelä-Korean wonia

1 332,60

ZAR

Etelä-Afrikan randia

20,0761

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,6759

HRK

Kroatian kunaa

7,5693

IDR

Indonesian rupiaa

16 127,82

MYR

Malesian ringgitiä

4,6982

PHP

Filippiinien pesoa

54,778

RUB

Venäjän ruplaa

79,6208

THB

Thaimaan bahtia

34,656

BRL

Brasilian realia

6,3172

MXN

Meksikon pesoa

25,8966

INR

Intian rupiaa

81,9885

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/22

---

Erityiskertomus 12/2020

Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen

(2020/C 170/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että sen laatima erityiskertomus 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla (http://eca.europa.eu).

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/23

---

RAHAPELIPALVELUJEN TARJOAJILLE MYÖNNETTÄVÄT KANSALLISET POIKKEUKSET DIREKTIIVIN (EU) 2015/849 (RAHANPESUNVASTAINEN DIREKTIIVI) KANSALLISISTA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSISTÄ

Luettelo jäsenvaltioista, jotka ovat päättäneet vapauttaa tiettyjen rahapelipalvelujen tarjoajat rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä

(2020/C 170/05)

Jos jäsenvaltio päättää vapauttaa tiettyjen rahapelipalvelujen tarjoajat kansallisista täytäntöönpanosäännöksistä kokonaan tai osittain, sen on ilmoitettava tekemästään päätöksestä komissiolle ja liitettävä päätökseen erityiseen riskinarviointiin perustuvat perustelut. Jäsenvaltio voi antaa tai peruuttaa tällaisen ilmoituksen milloin tahansa. Komissio ilmoittaa näistä päätöksistä muille jäsenvaltioille

Komissiolle tällaisista päätöksistä viimeistään maaliskuussa 2020 ilmoittaneet jäsenvaltiot:

| Jäsenvaltio | Täytäntöönpanosäännöksistä vapautetut rahapelipalvelujen tarjoajat |
| --- | --- |
| Belgia | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemistä 18. syyskuuta 2017 annetun lain 5 §:n 1 momentin mukaisesti:
  Kansallinen arpajaisyhtiö |
| Tšekki | Rikoshyödyn ja terrorismin rahoituksen laillistamisen vastaisista tietyistä toimenpiteistä 5. kesäkuuta 2008 annetun lain nro 253/2008 mukaisesti:






  — | Bingopelit tai numeroarvat (tombola) |

Jäsenvaltio

Täytäntöönpanosäännöksistä vapautetut rahapelipalvelujen tarjoajat

Belgia

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisemistä 18. syyskuuta 2017 annetun lain 5 §:n 1 momentin mukaisesti:

Kansallinen arpajaisyhtiö

Tšekki

Rikoshyödyn ja terrorismin rahoituksen laillistamisen vastaisista tietyistä toimenpiteistä 5. kesäkuuta 2008 annetun lain nro 253/2008 mukaisesti:

—

Bingopelit tai numeroarvat (tombola)

| — | Raha-arpajaiset |
| --- | --- |

—

Raha-arpajaiset

| — | Tavara-arpajaiset |
| --- | --- |

—

Tavara-arpajaiset

| — | Pika- ja/tai numeroarpajaiset |
| --- | --- |

—

Pika- ja/tai numeroarpajaiset

Tanska

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisesta 8. kesäkuuta 2017 annetun lain nro 651 1 §:n 5 momentin mukaisesti ja tiettyjen pelien osittaisesta rahanpesulaeista vapauttamisesta 26. kesäkuuta 2017 annetun ilmoituksen mukaisesti:

| — | Paikallinen ryhmävedonlyönti |
| --- | --- |

—

Paikallinen ryhmävedonlyönti

| — | Bingopelit |
| --- | --- |

—

Bingopelit

| — | Numeroarvat (tombola) |
| --- | --- |

—

Numeroarvat (tombola)

| — | Käteisvoittoja antavat peliautomaatit |
| --- | --- |

—

Käteisvoittoja antavat peliautomaatit

| — | Arpajaiset, Klasselotteriet-pelit ja voittoa tavoittelemattomat arpajaiset |
| --- | --- |

—

Arpajaiset, Klasselotteriet-pelit ja voittoa tavoittelemattomat arpajaiset

| — | Fyysinen pokeri |
| --- | --- |

—

Fyysinen pokeri

| — | Verkkobingo |
| --- | --- |

—

Verkkobingo

| — | Manageripelit |
| --- | --- |

—

Manageripelit

| — | Kilpailut, joihin osallistutaan tekstiviestitse tai vastaavalla tavalla |
| --- | --- |

—

Kilpailut, joihin osallistutaan tekstiviestitse tai vastaavalla tavalla

Viro

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta 26. lokakuuta 2017 annetun lain mukaisesti 15. lokakuuta 2008 annetun Viron rahapelilain 6 §:ssä määritellyllä tavalla:

| — | Kaupalliset arpajaiset |
| --- | --- |

—

Kaupalliset arpajaiset

Suomi

Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä 28. kesäkuuta 2017 annetun lain (444/2017) 1 luvun 3 §:n 4 momentin mukaisesti:

| — | Pelikasinoiden ulkopuolella pidettävät peliautomaatit |
| --- | --- |

—

Pelikasinoiden ulkopuolella pidettävät peliautomaatit

Saksa

Vakavista rikoksista saatujen tuottojen selvittämisestä vuonna 2017 annetun lain (rahanpesulaki) 2 §:n 1 momentin 15 kohdan mukaisesti:

| — | Totopelit yhdistysten harjoittamina kilpailuvedonlyönti- ja arpajaislain 1 §:n mukaisesti |
| --- | --- |

—

Totopelit yhdistysten harjoittamina kilpailuvedonlyönti- ja arpajaislain 1 §:n mukaisesti

| — | Bingopelit |
| --- | --- |

—

Bingopelit

| — | Pelikasinoiden ulkopuolella pidettävät peliautomaatit teollisuuslain 33 §:n c momentin mukaisesti |
| --- | --- |

—

Pelikasinoiden ulkopuolella pidettävät peliautomaatit teollisuuslain 33 §:n c momentin mukaisesti

| — | Osavaltioiden lainsäädännössä sallitut arpajaiset ja hyväntekeväisyyttä tukevat arpajaiset |
| --- | --- |

—

Osavaltioiden lainsäädännössä sallitut arpajaiset ja hyväntekeväisyyttä tukevat arpajaiset

Irlanti

Vuoden 2010 rikoslain (rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastainen laki), sellaisena kuin se on muutettuna, ja säädöksen 487/2018 3 §:n mukaisesti:

| — | Bingopelit |
| --- | --- |

—

Bingopelit

| — | Pelisalit ja -hallit |
| --- | --- |

—

Pelisalit ja -hallit

| — | Arpajaiset |
| --- | --- |

—

Arpajaiset

| — | Fyysinen pokeri |
| --- | --- |

—

Fyysinen pokeri

Ruotsi

Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumisesta annetun lain (SFS 2017:630) 20 §:n ja Ruotsin rahapeliviranomaisen ohjesääntöjen ja yleisten ohjeiden (2017:2) mukaisesti:

| — | Bingopelit, jotka toimivat rahapeliviranomaisen luvalla arpajaislain (1994:1000) 42 §:n 1 momentin toisen virkkeen mukaisesti |
| --- | --- |

—

Bingopelit, jotka toimivat rahapeliviranomaisen luvalla arpajaislain (1994:1000) 42 §:n 1 momentin toisen virkkeen mukaisesti

| — | Tavaroina voiton maksavat peliautomaatit |
| --- | --- |

—

Tavaroina voiton maksavat peliautomaatit

| — | Rahapeliautomaatit ja rahakeautomaatit, joilla on arpajaislain 26 §:n mukainen lupa ja jotka edellyttävät lupaa |
| --- | --- |

—

Rahapeliautomaatit ja rahakeautomaatit, joilla on arpajaislain 26 §:n mukainen lupa ja jotka edellyttävät lupaa

| — | Arpajaiset, jotka toteutetaan arpajaislain 16 ja 17 §:n mukaisen luvan tai rekisteröinnin mukaisesti ja joita järjestävät pääasiassa vain yhden kunnan alueella toimivat yhdistykset tai useita kuntia kattavissa arpajaisissa yhden alueen sisällä toimivat yhdistykset |
| --- | --- |

—

Arpajaiset, jotka toteutetaan arpajaislain 16 ja 17 §:n mukaisen luvan tai rekisteröinnin mukaisesti ja joita järjestävät pääasiassa vain yhden kunnan alueella toimivat yhdistykset tai useita kuntia kattavissa arpajaisissa yhden alueen sisällä toimivat yhdistykset

| — | Arpajaiset, joilla on arpajaislain 16 artiklan mukainen lupa ja jotka toteutetaan useammalla kuin yhdellä alueella |
| --- | --- |

—

Arpajaiset, joilla on arpajaislain 16 artiklan mukainen lupa ja jotka toteutetaan useammalla kuin yhdellä alueella

| — | Arpajaislain 4 §:n mukaiset varsinaiset arpajaiset, joita harjoitetaan arpajaislain 45 §:n mukaisella luvalla ja arpajaismyyjien välityksellä |
| --- | --- |

—

Arpajaislain 4 §:n mukaiset varsinaiset arpajaiset, joita harjoitetaan arpajaislain 45 §:n mukaisella luvalla ja arpajaismyyjien välityksellä

| — | Ruletti-, noppa- ja korttipelit, joita harjoitetaan arpajaislain 32 §: n mukaisesti |
| --- | --- |

—

Ruletti-, noppa- ja korttipelit, joita harjoitetaan arpajaislain 32 §: n mukaisesti

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/25

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2020/C 170/06)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Deutsche Asphalt GmbH (”Deutsche Asphalt”, Saksa), joka on yrityksen STRABAG SE (”STRABAG group”, Itävalta) määräysvallassa, |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH (”Deutsche Asphalt”, Saksa), joka on yrityksen STRABAG SE (”STRABAG group”, Itävalta) määräysvallassa,

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (”KEMNA BAU”, Saksa), |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (”KEMNA BAU”, Saksa),

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG (”Heideasphalt”), Saksassa perustettava uusi yhteisyritys. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG (”Heideasphalt”), Saksassa perustettava uusi yhteisyritys.

Deutsche Asphalt ja KEMNA BAU hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Heideasphalt.

Keskittymä toteutetaan ostamalla uuden yhteisyrityksen osakkeita.

2.

| — | STRABAG on maailmanlaajuinen rakennuskonserni, joka toimii kaikilla rakennusteollisuuden aloilla, erityisesti liikenneinfrastruktuurien, talonrakentamisen, maa- ja vesirakentamisen, raide- ja rautatierakentamisen, rakentamiseen liittyvien palvelujen (toimitilapalvelut) sekä raaka-aineiden ja rakennusmateriaalien louhinnan ja kaupan aloilla. Yrityksen Deutsche Asphalt kautta se valmistaa erityyppisiä asfalttilajeja asfalttisia kantavia kerroksia, sidekerroksia ja kulutuskerroksia varten. |
| --- | --- |

—

STRABAG on maailmanlaajuinen rakennuskonserni, joka toimii kaikilla rakennusteollisuuden aloilla, erityisesti liikenneinfrastruktuurien, talonrakentamisen, maa- ja vesirakentamisen, raide- ja rautatierakentamisen, rakentamiseen liittyvien palvelujen (toimitilapalvelut) sekä raaka-aineiden ja rakennusmateriaalien louhinnan ja kaupan aloilla. Yrityksen Deutsche Asphalt kautta se valmistaa erityyppisiä asfalttilajeja asfalttisia kantavia kerroksia, sidekerroksia ja kulutuskerroksia varten.

| — | KEMNA BAU toimii tierakennuksen eri markkinavaiheissa. Erityisesti se harjoittaa raaka-aineiden louhintaa louhoksilla ja soranottopaikoilla, asfalttisekoitteen tuotantoa ja jakelua sekä rakennustoimintaa (asfalttiteiden rakentaminen, erikoisalojen betonirakentaminen, päällystäminen). Lisäksi sen toimintaan kuuluvat maatyöt, viemäröinti, kaatopaikka- ja rautatierakentaminen, rakennusten korjaaminen sekä betonisuojaseinien valmistus paikan päällä. |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU toimii tierakennuksen eri markkinavaiheissa. Erityisesti se harjoittaa raaka-aineiden louhintaa louhoksilla ja soranottopaikoilla, asfalttisekoitteen tuotantoa ja jakelua sekä rakennustoimintaa (asfalttiteiden rakentaminen, erikoisalojen betonirakentaminen, päällystäminen). Lisäksi sen toimintaan kuuluvat maatyöt, viemäröinti, kaatopaikka- ja rautatierakentaminen, rakennusten korjaaminen sekä betonisuojaseinien valmistus paikan päällä.

| — | Heideasphalt alkaa hoitaa Wittingenissä sijaitsevaa asfaltinsekoituslaitosta, jonka toiminnasta vastaa tällä hetkellä Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt alkaa hoitaa Wittingenissä sijaitsevaa asfaltinsekoituslaitosta, jonka toiminnasta vastaa tällä hetkellä Deutsche Asphalt.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.9666 – – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, p. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/27

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 170/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”PECORINO SICILIANO”

EU-nro:PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

SAN (X) SMM ( )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Pecorino Sicilianon uusi suojeluyhdistys)

| päätoimipaikan osoite: |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

päätoimipaikan osoite:

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

sähköpostiosoite: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Varmennettu sähköpostiosoite: pecorinosicilianodop@pec.it

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano on ”Pecorino Sicilianon” tuottajista koostuva yhdistys, joka on oikeutettu muutoshakemuksen tekemiseen 14 päivänä lokakuuta 2013 annetun maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön asetuksen nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla.

2.   Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☐ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☐

Maantieteellinen alue

| ☐ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☐

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☐ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☐

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu: Nykyinen eritelmä ei sisällä seuraavia artikloja: alkuperätodisteet, yhteys maantieteelliseen alueeseen ja tarkastukset. |
| --- | --- |

☒

Muu: Nykyinen eritelmä ei sisällä seuraavia artikloja: alkuperätodisteet, yhteys maantieteelliseen alueeseen ja tarkastukset.

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

On syytä huomata, että ”Pecorino Sicilianon” (SAN) eritelmään tehtävällä muutoksella pyritään ennen kaikkea yhtenäistämään eritelmä yhtenäiseksi asiakirjaksi.

”Pecorino Siciliano” on rekisteröity suojatuksi alkuperänimitykseksi 26 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla asetuksella (EY) N:o 1107/96 asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklan mukaisesti. Rekisteröinti myönnettiin seuraavien asiakirjojen perusteella: 30 päivänä lokakuuta 1955 annettu presidentin asetus nro 1269, jossa vahvistetaan italialaiset alkuperänimitykset, sekä 19-sivuinen asiakirja ”Pecorino Siciliano D.O.P.” ja yhteenveto.

Tuotteen kuvaus

Juustotyypit ”Tuma” ja ”Primo sale” eivät enää vastaa kaupallisia tarpeita, sillä ensimmäisenä mainittu on saatettu aiemmin markkinoille välittömästi valmistuksen jälkeen ja jälkimmäisenä mainittu noin kymmenen päivää valmistuksen jälkeen, mutta viime vuosina kysyntä markkinoilla on kohdistunut tuotteisiin, joilla on vähimmäiskypsytysaika. Tämän muutoksen tarkoituksena onkin vahvistaa 20 päivän vähimmäiskypsytysaika, minkä myötä edellä mainitut juustotyypit poistetaan ja otetaan käyttöön uusi Fresco-tyyppi.

Tämä on tarpeen, jotta ”Pecorino Siciliano” saa ominaisuuksia, jotka erottavat sen muista pastöroidusta maidosta valmistetuista lampaanmaitojuustoista. Vähimmäiskypsytysaika on tarpeen, jotta alueella esiintyvät maitohappobakteerit ja niiden entsyymit – raakamaidon ja puisten juoksutusastioiden sisältämät mikro-organismit – ehtivät vaikuttaa.

Uuden Fresco-tyypin käyttöönoton lisäksi Secondo sale -tyyppi nimetään uudelleen. Uusi nimi, ”Semistagionato”, on kuluttajien kannalta helpommin ymmärrettävä termi ja auttaa erottamaan tuotteen kypsytysajan perusteella.

Eri tuotetyyppien ominaisuudet määritellään ja kuvaillaan perusteellisemmin, ja kypsytykseen, muotoon, mittoihin, painoon, kuoren ja sisuksen ominaisuuksiin sekä aistinvaraisiin ominaisuuksiin ja rasvapitoisuuteen liittyvät arvot määritellään yksityiskohtaisesti.

Kaikkien juustojen kannan korkeutta ja enimmäispainoa on muutettu hieman. Kannan korkeus on nykyisessä eritelmässä 10–18 cm ja muutoksen jälkeen 10–25 cm; paino on nykyisessä eritelmässä 4–12 kg ja muutoksen jälkeen 3–14 kg.

Näillä muutoksilla vastataan niiden pienempien juustonvalmistajien pyyntöihin, jotka ovat korostaneet tarvetta lisätä joustavuutta, jotta juustontuotanto voidaan mukauttaa saatavilla olevaan maitomäärään.

Kesäkuusta lokakuuhun voimassa ollut valmistusrajoitus on poistettu.

Poistamalla tämä rajoitus vastataan tuottajien selkeään pyyntöön saada valmistaa ”Pecorino Sicilianoa” (SAN) myös kesäaikaan. Lähes kaikki Sisiliassa nykyään kasvatettavat lammasrodut soveltuvat hyvin kausituotantoon. Lampaanmaitoa tuotetaan Sisiliassa lähes vuoden ympäri; tuotanto on suurinta keväisin ja vähenee kesällä. Koska maitoa on saatavilla kesäaikaan, ”Pecorino Sicilianoa” ja erityisesti Fresco- ja Stagionato-tyyppejä voidaan valmistaa kyseiseen vuodenaikaan. Kuluttajakysyntä kohdistuukin kesällä eniten juuri näihin kahteen juustotyyppiin – niitä ostavat ennen kaikkea tyypillisistä sisilialaisista tuotteista kiinnostuneet matkailijat, joita saapuu saarelle suuria määriä.

Näin ollen aiempi kuvaus:

””Pecorino Sicilianolla” on perinteisessä muodossaan suorat tai hieman kuperat reunat, ja pinnassa on korin painamia juovia. Kannan korkeus vaihtelee välillä 10–18 cm ja juuston paino välillä 4–12 kg. Molemmat arvot vaihtelevat tuotantotekniikan mukaan.

Tuma: makea pöytäjuusto, jota ei ole vielä käytetty; makeus johtuu suuresta laktoosipitoisuudesta. Nautitaan välittömästi valmistuksen jälkeen.

Primo sale: pöytäjuusto, jota kypsytetään kevyesti lyhyen aikaa käyttämällä hienoa kuivaa suolaa. Nautitaan viimeistään noin kymmenen päivän kuluessa valmistuksesta. Kaseiinin hajoamisen alkuvaiheessa alkaa vapautua aminohappoja, jolloin maidon alkuperäiset ainesosat nousevat esille ja luovat juustoon miellyttävän maun.

Secondo sale: pöytäjuustona ja raasteena käytettävä, tasaisen makea ja maukas juusto, joka tuo mieleen maidon tuottamiseen käytetyn eläinlajin. Kypsytetään kuivan suolan avulla tai upottamalla kyllästettyyn suolaveteen.

Nautitaan 45–90 päivän kuluessa valmistuksesta.

Pohjimmiltaan hienovaraiset aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin aminohappojen, rasva-aineiden hajoamisen alkuvaiheessa syntyvien aineiden ja maidon alkuperäisten ainesosien yhdistelmästä.

Stagionato: ”Pecorino Siciliano” perinteisessä muodossaan. Stagionaton ominaisuudet erottavat sen muista Italiassa tuotetuista kypsytetyistä Pecorino-juustoista. Saavuttaa täyden kypsyyden 4–6 kuukauden kuluessa valmistuksesta. Tätä rakeista juustoa käytetään raasteena.”

muutetaan seuraavaan muotoon:

”Tuotteen kuvaus:

| 2.1 | ”Pecorino Siciliano” (SAN) on kulutukseen saatettaessa lieriön muotoinen ja reunoiltaan suora; isommissa tahkoissa reunat ovat hieman kuperat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ”Pecorino Sicilianon” (SAN) kulutukseen saatettavat tyypit ovat Fresco (tuore), Semistagionato (puolikypsä) ja Stagionato (kypsä), ja niillä on seuraavat ominaisuudet: | ”Tuore”







  — | kypsyys: kypsytetty 20–30 päivää; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

”Tuore”

—

kypsyys: kypsytetty 20–30 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm; |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm;

| — | paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: ei kuorta; valkoinen tai oljenkeltainen ulompi kerros, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: ei kuorta; valkoinen tai oljenkeltainen ulompi kerros, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: valkoinen tai oljenkeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: valkoinen tai oljenkeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua; |
| --- | --- |

—

maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua;

| — | rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

| | ”Semistagionato”







  — | kypsyys: kypsytetty 45–90 päivää; |
| --- | --- | --- |

”Semistagionato”

—

kypsyys: kypsytetty 45–90 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm; |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm;

| — | paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: hennon oljenkeltainen kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: hennon oljenkeltainen kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: oljenkeltainen tai tummankeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: oljenkeltainen tai tummankeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua; |
| --- | --- |

—

maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua;

| — | rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

| | ”Stagionato”







  — | kypsyys: kypsytetty vähintään 120 päivää; |
| --- | --- | --- |

”Stagionato”

—

kypsyys: kypsytetty vähintään 120 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 15–30 cm ja kannan korkeuden 15–25 cm; |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 15–30 cm ja kannan korkeuden 15–25 cm;

| — | paino: 6–14 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 6–14 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: kellertävä kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: kellertävä kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: oljenkeltainen, tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: oljenkeltainen, tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: tunnusomaisen mausteinen; |
| --- | --- |

—

maku: tunnusomaisen mausteinen;

| — | rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

Nykyisessä eritelmässä tuotantomenetelmää koskevat tiedot sisältyvät edellä mainittuihin asiakirjoihin. Siksi laadittiin seuraava artikla, johon on koostettu asiakirjojen sisältämät tiedot ja joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotantomenetelmästä nykyisten sääntöjen mukaan mukautettuna.

Ainoa muutos on viimeinen kohta, jossa vahvistetaan Fresco-, Semistagionato- ja Stagionato-tyyppien kypsytysajat sellaisina kuin ne on ilmoitettu tuotteen kuvauksessa.

”5 artikla

TUOTANTOMENETELMÄ

Pecorino Siciliano (SAN) -juusto valmistetaan täysrasvaisesta raakamaidosta, joka on peräisin eri rotuisista ja useasta rodusta risteytetyistä lampaista, jotka kuuluvat eritelmän 3 artiklassa tarkoitetulla tuotantoalueella kasvatettaviin laumoihin.

Lampaiden ravinto koostuu luonnonlaitumista ja/tai viljellyistä laitumista, tuorerehusta, heinästä ja oljesta. Heinän ja oljen osalta vähintään 80 prosenttia kuiva-aineesta on peräisin yhtenäisen asiakirjan 4 artiklassa yksilöidyltä tuotantoalueelta. Ravintoa voidaan täydentää viljalla, palkokasveilla ja tiivisterehulla tai ‐rehuseoksilla. Lampaiden ravinto ei saa sisältää eläinperäisiä tuotteita eikä apila-, tapioka- tai kassavakasveja tai niiden osia (kuten siemeniä). Myös säilörehun ja siilossa varastoitavan kuivan heinän käyttö ravintona on kielletty.

Maidon on oltava peräisin yhdeltä tai kahdelta lypsykerralta, ja se on käsiteltävä ensimmäistä lypsykertaa seuraavien 24 tunnin sisällä. Näin ollen maidon säilyttäminen viilennettynä on sallittu, kunhan voimassa olevassa lainsäädännössä säädettyjä vähimmäisarvoja noudatetaan kaikilta osin. Maito siivilöidään tähän tarkoitettujen siivilöiden ja/tai kangassuodatinten läpi, minkä jälkeen se kuumennetaan enintään 40 celsiusasteeseen. Perinteisesti kuumennukseen käytetään teräksistä tai tinapäällysteistä kuparista kuumennusastiaa. Kuumennuksen jälkeen maito kaadetaan puuastiaan. Maidon lämpötilan ollessa 36–40 celsiusastetta siihen lisätään karitsasta peräisin oleva juoksute.

Maidon juoksuttamiseen käytetty juoksute saadaan eritelmässä lueteltujen lammasrotujen juottokaritsojen juoksutusmahasta. Juoksute on erotettava juoksutusmahasta eritelmän 3 artiklassa tarkoitetulla tuotantoalueella. Ennen käyttöä juoksute liuotetaan lämpimään veteen ja suodatetaan. Juoksutetta käytetään 10–30 grammaa 100:aa maitolitraa kohden. Maitoa juoksutetaan 40–50 minuuttia eli kunnes lasta pysyy puuastiassa pystyssä.

Kun juustouma on muodostunut, se rikotaan hyvin pieniksi palasiksi käyttäen toisesta päästä levenevää puulastaa, jolla juustouma rikotaan kauttaaltaan riisinjyvän kokoisiksi rakeiksi. Neste erotellaan lisäämällä kuumaa (70–90 °C) vettä samalla, kun juustoumaa rikotaan rakeiksi. Astian pohjalle laskeutuvien juustoumapalasten annetaan olla paikoillaan 5–10 minuuttia, jotta ne kiinnittyvät toisiinsa. Tämän jälkeen juusto otetaan pois astiasta ja lohkotaan palasiksi, jotka asetetaan rottinkikoreihin ja puristetaan käsin. Fresco- ja Semistagionato-juustotyyppeihin voidaan tässä vaiheessa lisätä mustapippureita. Mustapippurit on käsiteltävä tätä ennen kuumassa (yli 80 °C) vedessä muutaman sekunnin ajan. Juustolohkot jätetään koreihin 1–2 tunniksi, jolloin muodostuu ricotta-juustoa. Tämän jälkeen juustoa ja päällimmäisenä olevaa heraa keitetään puuastioissa kolmesta neljään tuntia. Kun juustot on keitetty herakerroksen alla, ne otetaan pois rottinkikoreista ja käännetään ylösalaisin, jolloin niihin jää korista tunnusomainen painauma. Jokaiseen juustoon kiinnitetään käännettäessä kaseiinilaatta jäljitettävyyden varmistamiseksi. Soikionmuotoisen kaseiinilaatan pidempi akseli on pituudeltaan 10 cm ja lyhyempi akseli 6 cm.

Juustojen annetaan kiinteytyä huoneenlämmössä 24–48 tunnin ajan, jonka jälkeen ne suolataan kuivalla suolalla tai suolavedessä, kunnes ne saavuttavat ihanteellisen suolapitoisuuden. Tämän jälkeen juustot asetetaan käsittelemättömästä puusta valmistetuille hyllyille tilaan, jonka lämpötila on 14–18 celsiusastetta ja kosteuspitoisuus yli 75 prosenttia. Fresco-juustoa säilytetään tällaisessa tilassa 20–30 päivää, Semistagionato-juustoa 60–90 päivää ja Stagionato-juustoa vähintään neljä kuukautta.

Merkinnät

Merkinnät

Tähän mennessä tuottajaryhmä on säännellyt itsenäisesti merkintöjä ja kaikkia niihin liittyviä vaatimuksia. Siksi eritelmään on päätetty lisätä jäljempänä oleva merkintöjä koskeva artikla. Kun eritelmään lisätään merkintöjä koskevat säännöt ja määritetään nimityksen logo, kuluttajat voivat tunnistaa tuotteen nopeasti. Näin myös tehostetaan myynninedistämiskampanjoita, kun käytössä on kaikille ”Pecorino Sicilianon” (SAN) tuottajille yhteinen kuvallinen tunnus.

”8 artikla

MERKINNÄT JA ESILLEPANO

Pecorino Siciliano (SAN) -juuston tunnistaa seuraavien seikkojen perusteella:

| a) | Muoto:
  Pecorino Siciliano (SAN) -juustoa voidaan myydä kokonaisena tai paloina, ja sallitut juustotyypit ovat Fresco, Semistagionato ja Stagionato. Kaikkiin kolmeen juustotyyppiin lisätään tuottajakohtainen merkintä (CE-leima) sekä alkuperänimityksen osoittava merkintä (kaseiinilaatta). Stagionato-juustoon lisätään näiden lisäksi myös kolmas merkintä, joka muodostuu tuotemerkistä.
  Fresco-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Fresco” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava kuusinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 999999) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

  Semistagionato-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Semistagionato” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava kuusinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 999999) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

  Stagionato-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Stagionato” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava viisinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 67150) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

  Tahkon samalla puolella on oltava tuottajan tunnusmerkintä.
  Juustotyypeistä vain Stagionatoon vaaditaan tuotemerkki: halkaisijaltaan 8 cm suuruinen ympyrä, jonka sisälle on kirjoitettu ”Pecorino Siciliano” kaaren muodossa, painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 30 ja kirjasintyypillä Comic Sans sekä kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 30 ja kirjasintyypillä Arial. Ympyrän keskellä on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli. Logo painetaan vähintään yhdelle tahkon sivuista, sen jälkeen kun juusto on kypsynyt 120 päivää valmistuspäivämäärän jälkeen. |
| --- | --- |

a)

Muoto:

Pecorino Siciliano (SAN) -juustoa voidaan myydä kokonaisena tai paloina, ja sallitut juustotyypit ovat Fresco, Semistagionato ja Stagionato. Kaikkiin kolmeen juustotyyppiin lisätään tuottajakohtainen merkintä (CE-leima) sekä alkuperänimityksen osoittava merkintä (kaseiinilaatta). Stagionato-juustoon lisätään näiden lisäksi myös kolmas merkintä, joka muodostuu tuotemerkistä.

Fresco-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Fresco” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava kuusinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 999999) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

Semistagionato-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Semistagionato” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava kuusinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 999999) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

Stagionato-juuston kaseiinilaatassa on oltava sanat ”Pecorino Siciliano” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 20 ja kirjasintyypillä Arial, kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 15 ja kirjasintyypillä Arial, sana ”Stagionato” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 14 ja kirjasintyypillä Arial sekä yksilöimisen mahdollistava viisinumeroinen sarjanumero (esimerkiksi 67150) painettuna mustalla (CMYK=K100), kirjoitettuna kirjasinkoolla 62 ja kirjasintyypillä Arial sekä lihavoituna. Soikion sisällä sarjanumeron vasemmalla puolella on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli.

Tahkon samalla puolella on oltava tuottajan tunnusmerkintä.

Juustotyypeistä vain Stagionatoon vaaditaan tuotemerkki: halkaisijaltaan 8 cm suuruinen ympyrä, jonka sisälle on kirjoitettu ”Pecorino Siciliano” kaaren muodossa, painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 30 ja kirjasintyypillä Comic Sans sekä kirjaimet ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna kirjasinkoolla 30 ja kirjasintyypillä Arial. Ympyrän keskellä on Sisiliaan viittaava Trinacria-symboli. Logo painetaan vähintään yhdelle tahkon sivuista, sen jälkeen kun juusto on kypsynyt 120 päivää valmistuspäivämäärän jälkeen.

| b) | Pakkaus:
  Sekä kokonaisena että paloina pakattujen juustojen pakkauksessa on oltava etiketti, jossa on tuotteen logo ja sanat ”Pecorino Siciliano PDO” sekä lainsäädännössä vaaditut tiedot. Esipakatuissa juustopaloissa on säilytettävä osa kantaa ja/tai juuston ulkoreunaa todisteena alkuperästä. Etikettiä ei tarvita, jos tuote on pakattu myyntipaikassa ja se luokitellaan näin ollen esipakatuksi. Myös nimiin, yritysten nimiin tai yhteisiin tai yksilöllisiin tavaramerkkeihin viittaavien merkintöjen ja/tai graafisten tunnusten käyttö on sallittu, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai kuluttajia harhaanjohtavia. Kaikille SAN-tuotteen tuottajille mahdollistetaan logon käyttö.
  Pakkaukseen merkityn logon on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:






  1. | Koko tavaramerkin on oltava näkyvillä logossa. |
| --- | --- | --- |

b)

Pakkaus:

Sekä kokonaisena että paloina pakattujen juustojen pakkauksessa on oltava etiketti, jossa on tuotteen logo ja sanat ”Pecorino Siciliano PDO” sekä lainsäädännössä vaaditut tiedot. Esipakatuissa juustopaloissa on säilytettävä osa kantaa ja/tai juuston ulkoreunaa todisteena alkuperästä. Etikettiä ei tarvita, jos tuote on pakattu myyntipaikassa ja se luokitellaan näin ollen esipakatuksi. Myös nimiin, yritysten nimiin tai yhteisiin tai yksilöllisiin tavaramerkkeihin viittaavien merkintöjen ja/tai graafisten tunnusten käyttö on sallittu, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai kuluttajia harhaanjohtavia. Kaikille SAN-tuotteen tuottajille mahdollistetaan logon käyttö.

Pakkaukseen merkityn logon on oltava seuraavien vaatimusten mukainen:

1.

Koko tavaramerkin on oltava näkyvillä logossa.

| 2. | Ulomman, aallonmuotoisen punaisen (RGB = R160 G0 B0) ympyrän sisälle on kirjoitettu valkoisella, Verdana-kirjasintyypillä ja lihavoituna vasemmalta oikealle sanat ”PECORINO SICILIANO”, jotka ulottuvat koko ympyrän ympäri. |
| --- | --- |

2.

Ulomman, aallonmuotoisen punaisen (RGB = R160 G0 B0) ympyrän sisälle on kirjoitettu valkoisella, Verdana-kirjasintyypillä ja lihavoituna vasemmalta oikealle sanat ”PECORINO SICILIANO”, jotka ulottuvat koko ympyrän ympäri.

| 3. | Logon pyöreässä sisäosassa on valkoista taustaa vasten tyylitelty piirros lampaan päästä mustalla värillä (CMYK=K100). |
| --- | --- |

3.

Logon pyöreässä sisäosassa on valkoista taustaa vasten tyylitelty piirros lampaan päästä mustalla värillä (CMYK=K100).

| 4. | Kuvan alapuolella on kirjainyhdistelmä ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna Arial-kirjasintyypillä ja lihavoituna. |
| --- | --- |

4.

Kuvan alapuolella on kirjainyhdistelmä ”D.O.P.” painettuna mustalla (CMYK=K100) ja kirjoitettuna Arial-kirjasintyypillä ja lihavoituna.

| 5. | Mittasuhteet ja muodot on säilytettävä. |
| --- | --- |

5.

Mittasuhteet ja muodot on säilytettävä.

Muu

Muu

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Rekisteröinnin tausta-asiakirjojen sekä yhteenvedon sisältämät tiedot on yhdistetty yhdeksi kokonaisuudeksi tuote-eritelmän saattamiseksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan vaatimusten mukaiseksi.

”6 artikla

YHTEYS MAANTIETEELLISEEN ALUEESEEN

”Pecorino Siciliano” on puolikypsä, puristettu lampaanmaitojuusto. Juuston valmistukseen käytetyn maidon aistinvaraiset ja muut ominaisuudet ovat tiiviissä yhteydessä laitumeen, joka antaa maidolle sen ainutlaatuisen ja jäljittelemättömän luonteen. Useat tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että laidun ja sillä kasvavat kasvit vaikuttavat maitotuotteiden kemialliseen ja aromaattiseen koostumukseen. Lisäksi sisilialaisista karitsoista saatava kiinteä juoksute antaa juustolle sen erityisen entsyymikoostumuksen, jonka aikaansaamia aromeja ja makuja ei ole muissa lampaanmaitojuustoissa. Myös historiallinen ja nerokas tuotantomenetelmä perinteisine työvälineineen, joista osa on puisia, on osaltaan antanut juustolle sen erityisen luonteen, joka tekee ”Pecorino Sicilianosta” ainutlaatuisen.

Maisematyypistään tunnettu Sisilia on ihanteellinen paikka ”Pecorino Sicilianon” valmistukseen. Saaren sisäosan muodostavat eri korkuiset kukkulat, jotka koostuvat savi- ja kalkkimaasta sekä kalkkikivestä. Sisilian länsiosien ja Egadisaarten maaperä koostuu savesta ja hiekkakivestä. Eolisten saarten sekä Ustican ja Pantellerian saarten maaperä on puolestaan tuliperäistä. Sisilian tasangot ovat jokitasankoja, jotka erottuvat selkeästi muusta maisemasta. Niiden maaperä on erittäin hedelmällistä ja kaliumpitoista. Tässä ympäristössä sijaitsevilla viljellyillä ja luonnonlaitumilla kasvaa runsaasti luonnonvaraisia kasveja ja paikallisia ekotyyppejä, jotka määrittävät maidon ominaisuudet ja koostumuksen ja antavat lopputuotteelle sen ainutlaatuisen maun.

Ilmasto ”Pecorino Sicilianon” tuotantoalueella vaihtelee merkittävästi saaren eri alueilla, mikä johtuu saaren leveysasteesta ja erityisestä pinnanmuodostuksesta. Kyseessä on kuitenkin Välimeren ilmasto, tosin vuorten ja meren maantieteellinen läheisyys on synnyttänyt alueelle useita pienilmastoja. Rannikkoalueet ovat yleisesti ottaen kuumia ja kuivia, ja niillä ilma liikkuu jatkuvasti, kun taas sisäosien ilmasto on leuto ja kostea. Rannikolla sadetta saadaan niukasti ja korkeammalla sijaitsevilla alueilla runsaasti. Suurin osa sateista ajoittuu talviaikaan.

Lampaiden kasvatuksella ja juustonvalmistuksella on Sisiliassa ikiaikaiset perinteet. Lammastaloutta harjoitetaan vielä nykyisinkin perinteisten menetelmien mukaan aitauksissa, jotka tarjoavat eläimille turvaa ja edistävät näin niiden hyvinvointia. Tällä on myönteisiä vaikutuksia eläinten tuottaman maidon laatuun – juuri tämä maito antaa ”Pecorino Sicilianolle” sen erityisen luonteen.

”Pecorino Siciliano” on erottamattomasti yhteydessä saaren erityiseen maaperään, paikallisiin rehukasvilajeihin, tuotantomenetelmiin, kotoperäiseen lammaskantaan sekä ilmastoon, jolla on ratkaiseva merkitys, koska tässä ilmastossa esiintyy runsaasti tiettyjä mikrobikasvustokantoja, jotka tekevät paikallisesta juustosta lajissaan ainutlaatuisen.

”Pecorino Sicilianon” juuret ulottuvat kauas historiaan, aikaan, jolloin kaikki alueen lampaankasvattajat alkoivat valmistaa maidostaan Pecorino Siciliano -juustoa käyttäen vanhoja menetelmiä ja ennen kaikkea historiallisia puisia työvälineitä: juoksutusastiaa sekä puuhyllyjä, joilla juusto kypsytetään.

Tämän juuston valmistaminen edustaa näin ollen kiistatta yksinomaan sisilialaista historiallista perinnettä ja kulttuuriperintöä, ja samalla se on vakiintunut osa kaupankäyntiä ja sen myynti lisääntyy jatkuvasti.”

Rekisteröinnin tausta-asiakirjojen sekä yhteenvedon sisältämät tiedot on yhdistetty yhdeksi kokonaisuudeksi tuote-eritelmän saattamiseksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan vaatimusten mukaiseksi.

”4 artikla

ALKUPERÄTODISTEET

Kaikkia tuotantovaiheita valvotaan kirjaamalla tulevat ja lähtevät määrät. Tuotteen jäljitettävyys varmistetaan tällä tavalla sekä merkitsemällä tuottajat ja pakkaajat valvontaelimen tätä varten pitämään luetteloon sekä ilmoittamalla oikea-aikaisesti tuotantomäärät valvontaelimelle. Valvontaelin valvoo eritelmän ja asianomaisen valvontasuunnitelman mukaisesti kaikkia kyseisiin rekistereihin merkittyjä luonnollisia ja oikeushenkilöitä.

Valvonnasta säädetään nyt erillisessä artiklassa, joka ei sisälly nykyiseen eritelmään, jotta eritelmä on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 7 artiklan vaatimusten mukainen.

”7 artikla

TARKASTUKSET

Tuotteen vaatimustenmukaisuus eritelmän vaatimusten osalta tarkastetaan asetuksen (EY) N:o 1151/2012 sääntöjen mukaisissa tiloissa. Tarkastus tehdään seuraavan viranomaisen tiloissa: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Italia, puhelinnumero: +39 0932660411,

faksi: +39 0932660449, sähköpostiosoite: dop@pec.corfilac.it.”

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”PECORINO SICILIANO”

”PECORINO SICILIANO”

EU-nro:
  PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

EU-nro:

PDO-IT-0019-AM01 – 4.6.2018

SAN (X) SMM ( )

SAN (X) SMM ( )

1.   (SAN:n tai SMM:n) nimi tai nimet

(SAN:n tai SMM:n) nimi tai nimet

”Pecorino Siciliano”

2.   Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Jäsenvaltio tai Kolmas Maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotetyyppi

Tuotetyyppi

Luokka 1.3 Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Pecorino Siciliano” (SAN) on raakamaidosta valmistettu puolikypsä juusto, joka on kulutukseen saatettaessa lieriön muotoinen ja reunoiltaan suora; isommissa tahkoissa reunat ovat hieman kuperat.

”Pecorino Sicilianon” (SAN) kulutukseen saatettavat tyypit ovat Fresco (tuore), Semistagionato (puolikypsä) ja Stagionato (kypsä), ja niillä on seuraavat ominaisuudet:

| | ”Fresco”







  — | kypsyys: kypsytetty 20–30 päivää; |
| --- | --- | --- |

”Fresco”

”Fresco”

—

kypsyys: kypsytetty 20–30 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm; |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm;

| — | paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: ei kuorta; valkoinen tai oljenkeltainen ulompi kerros, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: ei kuorta; valkoinen tai oljenkeltainen ulompi kerros, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: valkoinen tai oljenkeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: valkoinen tai oljenkeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua; |
| --- | --- |

—

maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua;

| — | Rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

Rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

| | ”Semistagionato”







  — | kypsyys: kypsytetty 60–90 päivää; |
| --- | --- | --- |

”Semistagionato”

”Semistagionato”

—

kypsyys: kypsytetty 60–90 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm;. |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 10–20 cm ja kannan korkeuden 10–20 cm;.

| — | paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 3–5 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: hennon oljenkeltainen kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: hennon oljenkeltainen kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: oljenkeltainen tai tummankeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: oljenkeltainen tai tummankeltainen; sisältää toisinaan mustapippureita; tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua; |
| --- | --- |

—

maku: makea; selkeä laitumen tuoksu; Pepato-tyypissä on hieman mausteinen maku. Ei maatilamaista tuoksua;

| — | rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

| | ”Stagionato”







  — | kypsyys: kypsytetty vähintään 120 päivää; |
| --- | --- | --- |

”Stagionato”

”Stagionato”

—

kypsyys: kypsytetty vähintään 120 päivää;

| — | muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat; |
| --- | --- |

—

muoto: lieriömäinen; reunat ovat suorat tai isommissa tahkoissa hieman kuperat;

| — | mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 15–30 cm ja kannan korkeuden 15–25 cm; |
| --- | --- |

—

mitat: suorien sivujen halkaisijan on oltava 15–30 cm ja kannan korkeuden 15–25 cm;

| — | paino: 6–14 kg juuston koosta riippuen; |
| --- | --- |

—

paino: 6–14 kg juuston koosta riippuen;

| — | pinnat: kellertävä kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia; |
| --- | --- |

—

pinnat: kellertävä kuori, johon juuston valmistuksessa käytetty kori on jättänyt näkyviä painaumia;

| — | sisus: oljenkeltainen, tiivis ja vähäreikäinen; |
| --- | --- |

—

sisus: oljenkeltainen, tiivis ja vähäreikäinen;

| — | tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu; |
| --- | --- |

—

tuoksu: lampaanmaitojuustolle ominainen tuoksu;

| — | maku: tunnusomaisen mausteinen; |
| --- | --- |

—

maku: tunnusomaisen mausteinen;

| — | rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta. |
| --- | --- |

—

rasvapitoisuus: vähintään 40 prosenttia kuiva-aineesta.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Pecorino Siciliano (SAN) -juusto valmistetaan eri rotuisten ja useasta rodusta risteytettyjen lampaiden täysrasvaisesta raakamaidosta.

Lampaiden ravinto koostuu luonnonlaitumista ja/tai viljellyistä laitumista, tuorerehusta, heinästä ja oljesta. Heinän ja oljen osalta vähintään 80 prosenttia kuiva-aineesta on peräisin yhtenäisen asiakirjan 4 artiklassa yksilöidyltä tuotantoalueelta. Ravintoa voidaan täydentää viljalla, palkokasveilla ja tiivisterehulla tai ‐rehuseoksilla. Lampaiden ravinto ei saa sisältää eläinperäisiä tuotteita eikä apila-, tapioka- tai kassavakasveja tai niiden osia (kuten siemeniä). Myös säilörehun ja siilossa varastoitavan kuivan heinän käyttö ravintona on kielletty.

Maidon juoksuttamiseen käytetty juoksute saadaan eritelmässä lueteltujen lammasrotujen juottokaritsojen juoksutusmahasta. Juoksute on erotettava juoksutusmahasta määritellyllä tuotantoalueella.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Pecorino Siciliano (SAN) -juustoa voidaan myydä kokonaisena tai paloina, ja sallitut juustotyypit ovat Fresco, Semistagionato ja Stagionato. Esipakatuissa juustopaloissa on säilytettävä osa kantaa ja/tai juuston ulkoreunaa todisteena alkuperästä. Etikettiä ei tarvita, jos tuote on pakattu myyntipaikassa ja se luokitellaan näin ollen esipakatuksi.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kaikkiin kolmeen juustotyyppiin lisätään tuottajakohtainen merkintä (CE-leima) sekä alkuperänimityksen osoittava merkintä (kaseiinilaatta). Stagionato-juustoon lisätään näiden lisäksi myös kolmas merkintä, joka muodostuu tuotemerkistä.

Sekä kokonaisena että paloina pakattujen juustojen pakkauksessa on oltava etiketti, jossa on tuotteen logo ja sanat ”Pecorino Siciliano PDO” sekä lainsäädännössä vaaditut tiedot. Myös nimiin, yritysten nimiin ja yhteisiin tai yksilöllisiin tavaramerkkeihin viittaavien merkintöjen ja/tai graafisten tunnusten käyttö on sallittu, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai kuluttajia harhaanjohtavia.

Image 6

Kolmeen eri juustotyyppiin (Fresco, Semistagionato ja Stagionato) viittaavien täydentävien nimikkeiden lisäksi ”Pecorino Siciliano” ‐nimityksen yhteydessä ei saa esiintyä muita kuin tässä yhtenäisessä asiakirjassa vahvistettuja termejä. Näitä ovat muun muassa termit ”extra”, ”superiore”, ”fine”, ”scelto” [valittu] ja ”selezionato” [valikoitu]. Nimiin, yritysten nimiin ja tavaramerkkeihin viittaavien merkintöjen käyttö on sallittu, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai kuluttajia harhaanjohtavia ja kunhan ne ovat kooltaan huomattavasti pienempiä kuin SAN-tuotteen logo.

”Pecorino Siciliano” -nimitystä ei saa kääntää muille kielille.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue, jolla lampaiden kasvatus, maidon tuotanto sekä ”Pecorino Sicilianon” jalostus ja kypsytys tapahtuu, kattaa koko Sisilian alueen.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

”Pecorino Siciliano” on puolikypsä lampaanmaitojuusto, joka valmistetaan lampaan raakamaidosta. Juuston valmistukseen käytetyn maidon aistinvaraiset ja muut ominaisuudet ovat tiiviissä yhteydessä laitumeen, joka antaa maidolle sen ainutlaatuisen ja jäljittelemättömän luonteen. Useat tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että laidun ja sillä kasvavat kasvit vaikuttavat maitotuotteiden kemialliseen ja aromaattiseen koostumukseen. Lisäksi sisilialaisista karitsoista saatava kiinteä juoksute antaa juustolle sen erityisen entsyymikoostumuksen, jonka aikaansaamia aromeja ja makuja ei ole muissa lampaanmaitojuustoissa. Myös historiallinen ja nerokas tuotantomenetelmä perinteisine työvälineineen, joista osa on puisia, on osaltaan antanut juustolle sen erityisen luonteen, joka tekee ”Pecorino Sicilianosta” ainutlaatuisen.

Maisematyypistään tunnettu Sisilia on ihanteellinen paikka ”Pecorino Sicilianon” valmistukseen. Saaren sisäosan muodostavat eri korkuiset kukkulat, jotka koostuvat savi- ja kalkkimaasta sekä kalkkikivestä. Sisilian länsiosien ja Egadisaarten maaperä koostuu savesta ja hiekkakivestä. Eolisten saarten sekä Ustican ja Pantellerian saarten maaperä on puolestaan tuliperäistä. Sisilian tasangot ovat jokitasankoja, jotka erottuvat selkeästi muusta maisemasta. Niiden maaperä on erittäin hedelmällistä ja kaliumpitoista. Tässä ympäristössä sijaitsevilla viljellyillä ja luonnonlaitumilla kasvaa runsaasti luonnonvaraisia kasveja ja paikallisia ekotyyppejä, jotka määrittävät maidon ominaisuudet ja koostumuksen ja antavat lopputuotteelle sen ainutlaatuisen maun.

Ilmasto ”Pecorino Sicilianon” tuotantoalueella vaihtelee merkittävästi saaren eri alueilla, mikä johtuu saaren leveysasteesta ja erityisestä pinnanmuodostuksesta. Kyseessä on kuitenkin Välimeren ilmasto, tosin vuorten ja meren maantieteellinen läheisyys on synnyttänyt alueelle useita pienilmastoja. Rannikkoalueet ovat yleisesti ottaen kuumia ja kuivia, ja niillä ilma liikkuu jatkuvasti, kun taas sisäosien ilmasto on leuto ja kostea. Rannikolla sadetta saadaan niukasti ja korkeammalla sijaitsevilla alueilla runsaasti. Suurin osa sateista ajoittuu talviaikaan.

Lampaiden kasvatuksella ja juustonvalmistuksella on Sisiliassa ikiaikaiset perinteet. Lammastaloutta harjoitetaan vielä nykyisinkin perinteisten menetelmien mukaan aitauksissa, jotka tarjoavat eläimille turvaa ja edistävät näin niiden hyvinvointia. Tällä on myönteisiä vaikutuksia eläinten tuottaman maidon laatuun – juuri tämä maito antaa ”Pecorino Sicilianolle” sen erityisen luonteen.

”Pecorino Siciliano” on erottamattomasti yhteydessä saaren erityiseen maaperään, paikallisiin rehukasvilajeihin, tuotantomenetelmiin, kotoperäiseen lammaskantaan sekä ilmastoon, jolla on ratkaiseva merkitys, koska tässä ilmastossa esiintyy runsaasti tiettyjä mikrobikasvustokantoja, jotka tekevät paikallisesta juustosta lajissaan ainutlaatuisen.

”Pecorino Sicilianon” juuret ulottuvat kauas historiaan, aikaan, jolloin kaikki alueen lampaankasvattajat alkoivat valmistaa maidostaan Pecorino Siciliano -juustoa käyttäen vanhoja menetelmiä ja ennen kaikkea historiallisia puisia työvälineitä: juoksutusastiaa sekä puuhyllyjä, joilla juusto kypsytetään.

Tämän juuston valmistaminen edustaa näin ollen kiistatta yksinomaan sisilialaista historiallista perinnettä ja kulttuuriperintöä, ja samalla se on vakiintunut osa kaupankäyntiä ja sen myynti lisääntyy jatkuvasti.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

Tuote-eritelmän täydellinen teksti on saatavissa seuraavalta verkkosivulta: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

tai

menemällä suoraan maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità” (ylhäällä oikealla), sen jälkeen ”Prodotti DOP IGP STG” (näytön vasemmassa laidassa) ja lopuksi ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/38

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2020/C 170/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-nro: PGI-FR-0133-AM01-11.8.2017

SAN ( )SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 VERGT |
| FRANCE |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 VERGT

FRANCE

Puhelin: +33 622062573

Sähköpostiosoite: contact@fraiseduperigord.com

Kokoonpano ja oikeutettu etu: Yhdistys koostuu Fraise du Périgord -mansikan tuottajista ja lähettäjistä. Sillä on näin ollen oikeus pyytää tuote-eritelmän muuttamista.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☒ Maantieteellinen alue

☒ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☒ Merkinnät

☒ Muu: tuote-eritelmän tiivistelmän poistaminen, yhteystietojen päivittäminen, tuotelaji, pakkaaminen, valvontaelimet, kansalliset vaatimukset, yhtenäisen asiakirjan päivittäminen.

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Muutoshakemusten tarkoituksena on ensinnäkin voimassa olevan tuote-eritelmän määräysten tarkistaminen ja toiseksi tuote-eritelmän määräysten uudelleenmuotoilu, joka on tarpeen SMM:n tuote-eritelmän sisällön muutoksen vuoksi (SMM rekisteröitiin vuonna 2004).

5.1   Tuotteen kuvaus

Eritelmän tämä osa on kirjoitettu kokonaan uudelleen ja sitä on muutettu siten, että siinä keskitytään Fraise du Périgord -mansikan kuvaukseen. Mansikan sanakirjamääritelmä on poistettu.

Korvataan voimassa olevassa eritelmässä mainittu kuvaus seuraavasti:

”Fraise du Périgord -mansikat kasvatetaan avomaalla, ja ne poimitaan kypsinä.

Fraise du Périgord -mansikat on saatu lajikkeista, jotka lajikkeiden hyväksymisestä vastaava ryhmän toimialakohtainen komitea on valinnut niiden makuominaisuuksien mukaan. Pakkausyksikkö saa sisältää ainoastaan saman lajikkeen mansikoita.

Fraise du Périgord -mansikan on oltava terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja virheetön. Sen vähimmäissokeripitoisuus (Brix-asteikolla) määräytyy satokauden ja lajikkeen perusteella. Tuotteiden on oltava väriltään, läpimitaltaan ja kypsyysasteeltaan yhdenmukaisia. Nämä mansikat kuuluvat ekstraluokkaan tai luokkaan I.

Fraise du Périgord -mansikat myydään tuoretuotteena tai pakasteena.

Tuoreen mansikan verhiön on oltava tuore ja vihreä. Esillepano on huoliteltu pakkaustyypistä riippumatta.

Jäädytetyt mansikat ovat joko kokonaisia tai leikattuja, kannattomia tai kannallisia.”

Tärkein muutos koskee pakastemuodon lisäämistä.

Pakastemuodon lisääminen mahdollistaa jäädytettyjen mansikoiden hyödyntämisen elintarviketeollisuudessa, joka haluaa korostaa pakastamisen jälkeen erityisesti hillojen valmistamiseen käyttämiensä mansikoiden alkuperää. Jäädytettyjen mansikoiden ostaminen antaa jalostajille mahdollisuuden porrastaa valmistustaan varmistamalla hyvin lyhyen ajan (muutaman päivän) sisällä tuoreina käytettävien tuotteiden laadun.

Pakastus koskee ainoastaan mansikoita, jotka täyttävät tuoreena kaupan pidettävän SMM-tuotteen kaupan pitämisen edellytykset. Tuotanto- tai lajitteluolosuhteissa ei ole eroja. Tämä muutos ei vaikuta Fraise du Périgord -mansikan ja sen maantieteellisen alkuperän väliseen yhteyteen.

Jäädytys on toteutettava lyhyessä ajassa (72 tuntia), jotta Fraise du Périgord -mansikan maineen perustana oleva maku säilyy muuttumattomana.

Ryhmän tekemissä kokeissa kävi ilmi, että pakastusprosessi ei heikentänyt aistinvaraisia ominaisuuksia (sokeripitoisuus, tasainen kypsyysaste jne.) eikä johtanut marjojen yhteenkertymiseen, joka voisi vaikuttaa tuotteiden ulkonäköön (väri, koko jne.). Fraise du Périgord -mansikka on terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja virheetön.

Kuvauksessa erotetaan tuoreiden tai jäädytettyjen Fraise du Périgord -mansikoiden yleiset ominaisuudet ja luetellaan sen jälkeen erot, jotka johtuvat tuoreena tai jäädytettynä kaupan pitämisestä.

Jäädytetyt Fraise du Périgord -mansikat voidaan myydä joko kokonaisina tai leikattuina, kannattomina tai kannallisina, kun taas tuoreet Périgordin mansikat myydään kokonaisina, ja verhiön on oltava tuore ja vihreä.

Yleiskuvaukseen lisättiin, että ”Fraise du Périgord -mansikat kasvatetaan avomaalla”. Tämä lisäys korostaa Fraise du Périgord -mansikan tuotannon erityispiirrettä, joka sisältyy jo julkaistuun yhteenvetoon ja tuote-eritelmään, mutta jota ei korostettu eritelmän osassa ”Kuvaus”. Sama koskee täsmennystä ”Pakkausyksikkö saa sisältää ainoastaan saman lajikkeen mansikoita”. Tässä virkkeessä ilmaisulla ”pakkausyksikkö” korvattiin ilmaisu ”rasia”, josta oli tullut liian rajoittava. Tämän muutoksen ansiosta Fraise du Périgord -mansikat voidaan pakata muihinkin pakkauksiin kuin rasioihin, ja se voi vastata paremmin kuluttajien odotuksiin.

Mansikan kuvaamiseen käytetyt ilmaisut on tiivistetty seuraavasti: ”Fraise du Périgord –mansikan on oltava terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja vailla epäpuhtauksia”. Poistetaan sanat ”Ulkonäön on oltava kiiltävä. Mansikoiden on oltava muodoltaan yhdenmukaisia, eikä niissä saa olla (kukonharjamaisia tms.) epämuodostumia. Mansikoissa ei saa olla mätää tai jälkiä taudeista. Mansikan on oltava kiinteää.” Nämä tekijät on kuitenkin otettu huomioon edellä lainatussa lauseessa, jossa mainitaan adjektiivit ”terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja vailla epäpuhtauksia”.

Viittaus väriin ”kirkkaanpunainen” on myös poistettu. Se ei vastannut todellista kriteeriä, sillä voimassa olevassa tuote-eritelmässä täsmennetään, että tämä kriteeri voi vaihdella lajikkeen mukaan. Uudessa tuote-eritelmässä täsmennetään, että Fraise du Périgord -mansikoilla on oltava myös tasainen väri, joka on lajikkeelle tyypillinen ja hyväksymisasteikon mukainen.

Seuraava kohta on poistettu, koska lajikeluettelo on vain ohjeellinen ja voi muuttua; lisäksi valintaprosessi liittyy tuotantomenetelmään:

”Kaikki uudet lajikkeet, jotka on sisällytetty suojattuun maantieteelliseen merkintään oikeutettujen lajikkeiden luetteloon, sisällytetään suojattuun maantieteelliseen merkintään tehtävällä muutoksella.

SMM-merkinnän myöntämispäivän jälkeen valitut lajikkeet ovat seuraavat:

| — | alkukevään ja 31. lokakuuta välisen tuotannon osalta: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape ja Mara des Bois, |
| --- | --- |

—

alkukevään ja 31. lokakuuta välisen tuotannon osalta: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape ja Mara des Bois,

| — | 15. kesäkuuta ja 31. lokakuuta välisen tuotannon osalta: Selva.” |
| --- | --- |

—

15. kesäkuuta ja 31. lokakuuta välisen tuotannon osalta: Selva.”

Toimijoiden pakkauspaikalle toimittamien mansikkaerien hyväksymisperusteet on siirretty, ja ne on nyt sisällytetty tuote-eritelmän osaan ”Viljelymenetelmä”.

Yhtenäisen asiakirjan kohta ”Kuvaus” sisältää tuote-eritelmään tehdyt muutokset. Tämä muutos koskee yhteenvedon osalta jäädytettyjä mansikoita koskevien tietojen lisäämistä ja sen kaupan kannalta liian rajoittavaksi muodostuneen velvoitteen poistamista, jonka mukaan mansikoita on pidettävä kaupan 250 tai 500 gramman rasioissa.

5.2   Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

SMM:n maantieteellisen alueen rajausta ei ole muutettu. Tuote-eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan muutokset ovat muodollisia: kantonien ja kuntien luettelo on korvattu kaikkien kuntien luettelolla aluetta muuttamatta. Voimassa olevaan tuote-eritelmään sisältyvään luetteloon on lisätty kunta (Saint Pantaly d’Ans), joka puuttui siitä, vaikka kyseinen kunta sijaitsee alueella ja on näin ollen kartalla. Maantieteellisen alueen osoittava kartta korvataan uudella, havainnollisemmalla kartalla.

Poistetaan voimassa olevassa tuote-eritelmässä ja yhteenvedossa olevasta tuotteen kuvauksesta maantieteellisen alueen tiedot. Ainoastaan Fraise du Périgord -mansikan maantieteellistä tuotantoaluetta kuvaavat tiedot säilytetään ja siirretään 6 lukuun, joka koskee niitä seikkoja, joiden perusteella yhteys maantieteelliseen alkuperään on perusteltu. Poistetaan yleiset näkökohdat, joilla ei ole suoraa yhteyttä Fraise du Périgord -mansikan maantieteellisen alueen esittelyyn.

5.3   Alkuperätodisteet

Alkuperätodisteet

Korvataan ”Rajatun alueen tuottajia koskevan luettelon” seuraava kohta:

”SMM-merkinnällä varustettavien mansikoiden tuottajien on sijaittava aiemmin rajatulla tuotantoalueella ja noudatettava tätä tuote-eritelmää.

Tuottajat on kirjattu luetteloon, jota myyntiorganisaatio päivittää.”

kansallisiin säännöksiin perustuvalla uudella kohdalla seuraavasti:

”Jokaisen toimijan, joka vaikuttaa suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Fraise du Périgord” varustettujen mansikoiden tuotanto- tai pakkausolosuhteisiin, on ennen kyseisen toiminnan aloittamista ilmoittauduttava ryhmälle hyväksyntää varten.”

Kohta ”Tuotanto rajatulla alueella sijaitsevilla luetteloiduilla palstoilla” siirretään osaan ”Viljelymenetelmä” seuraavasti:

”Fraise du Périgord -mansikoiden on oltava palstoilta, jotka valitaan ja luetteloidaan vuosittain. Palstojen valinta- ja luettelointikriteerit:

| — | palstan maantieteellinen sijainti: rajatulla alueella |
| --- | --- |

—

palstan maantieteellinen sijainti: rajatulla alueella

| — | palstan ominaisuudet: nopeasti lämpiävä maaperä, jolla ei ole tulvavaaraa. |
| --- | --- |

—

palstan ominaisuudet: nopeasti lämpiävä maaperä, jolla ei ole tulvavaaraa.

Jokainen mansikoiden tuotantoon tarkoitettu luetteloitu palsta määritellään maarekisterinumeron perusteella.”

Poistetaan ja korvataan kohta ”Kaupan pidettävien tuotteiden jäljitettävyys”.

Lisätään tuote-eritelmän tämän osan alkuun seuraava kohta muistutukseksi tuote-eritelmässä esitetyn jäljitettävyysmenettelyn tarkoituksesta:

”Jokaisen erän osalta on voitava varmistaa aiemman ja myöhemmän vaiheen jäljitettävyys sadonkorjuuajankohdasta alkaen, jotta

| — | tuotteet voidaan jäljittää kuluttajasta tuottajaan; |
| --- | --- |

—

tuotteet voidaan jäljittää kuluttajasta tuottajaan;

| — | tuottaja voi saada selville, miltä viljelypalstoilta sato on korjattu tiettynä päivänä; |
| --- | --- |

—

tuottaja voi saada selville, miltä viljelypalstoilta sato on korjattu tiettynä päivänä;

| — | kaupan pidettävät erät voidaan löytää tuotannon eränumeron perusteella.” |
| --- | --- |

—

kaupan pidettävät erät voidaan löytää tuotannon eränumeron perusteella.”

Viljelymenetelmään sisältyvä erän määritelmä siirretään tähän, ja sitä täydennetään ajan ja paikan yksiköillä:

”Mansikkaerällä tarkoitetaan yhdeltä ainoalta tuottajalta peräisin olevaa tuotemäärää, joka on poimittu puolessa päivässä yhdeltä viljelypalstalta ja saatu yhdestä lajikkeesta.”

Tässä määritelmässä viittaus maarekisteripalstaan korvataan viittauksella viljelypalstaan osassa ”Viljelymenetelmä” annetun määritelmän mukaisesti. Viljelypalsta voi kattaa yhden tai useamman maarekisteripalstan; tämä viittaus on valvonnan kannalta johdonmukaisempi, koska se vastaa tuotantoyksikköä.

Osaan ”Viljelymenetelmän kuvaus” lisätään velvollisuus pitää viljelykäytännöistä päiväkirjaa, johon kyseiset käytännöt merkitään.

”Kunkin palstan viljelymenetelmät on merkittävä kyseiseen luetteloon käytetystä välineestä (paperi tai tietokone) riippumatta. Näiden merkintöjen avulla on mahdollista saada selville kaikki kullakin viljelypalstalla toteutetut toimet.

Palstat luetteloidaan vuosittain ennen päiväkirjaan merkittävää viljelykäyttöön ottamista.”

Lisätään kohta, jossa määritellään ”lavakortin” korvaava ”toimitusasiakirja”. Tässä asiakirjassa, jonka sisältö on säilytetty ja jota on täydennetty velvollisuudella ilmoittaa viljelypalstan numero tai viitenumero, käytetään nyt tätä alalla vakiintunutta ilmaisua. Pakkaustyyppiä ”250 tai 500 gramman rasia” koskeva täsmennys poistetaan samalla kun poistetaan jo ilmoitettu ilmaisu ”rasia”.

Sama koskee ”lavakortin” korvaavaa kohtaa ”hyväksyntälomake”. Tässä asiakirjassa käytetään nyt tätä alalla vakiintunutta ilmaisua samalla kun asiakirjan sisältö on säilytetty ja siihen on lisätty velvollisuus ilmoittaa toimitusaika ja seuraavat tarkistetut kriteerit:

| — | viljelypalstan numero tai viitenumero |
| --- | --- |

—

viljelypalstan numero tai viitenumero

| — | sokeripitoisuus |
| --- | --- |

—

sokeripitoisuus

| — | marjojen lämpötila |
| --- | --- |

—

marjojen lämpötila

| — | hyväksyjän tunnistetiedot |
| --- | --- |

—

hyväksyjän tunnistetiedot

| — | hyväksymisasteikon kutakin arviointiperustetta vastaava arvo |
| --- | --- |

—

hyväksymisasteikon kutakin arviointiperustetta vastaava arvo

| — | nimitystä ”Fraise du Périgord” (SMM) koskeva hyväksyntä. |
| --- | --- |

—

nimitystä ”Fraise du Périgord” (SMM) koskeva hyväksyntä.

Jäljitettävyyden parantamiseksi lisätään lisäksi seuraavaa:

| — | ”Jokainen erä varustetaan lähetyksen vastaanoton yhteydessä laadittavan hyväksyntälomakkeen numerolla.” |
| --- | --- |

—

”Jokainen erä varustetaan lähetyksen vastaanoton yhteydessä laadittavan hyväksyntälomakkeen numerolla.”

Tuottajan tunnistamisen mahdollistavan numeron merkitsemistä pakkauksiin koskeva velvoite säilyy. Ilmaisu ”rasia” korvataan ilmaisulla ”pakkausyksikkö” tuote-eritelmän muihin kohtiin tehtyjen muutosten mukaisesti.

Lisätään kohta, jossa määritellään ”lähetyslomakkeen” korvaava ”lähetyslomake ja/tai kauppalasku”. Tässä asiakirjassa, jonka sisältöä on täsmennetty myös pakastettaviksi tarkoitettujen marjojen osalta, käytetään nyt alalla vakiintunutta ilmaisua.

”Niiden tulee sisältää seuraavat merkinnät: hyväksyntälomakkeen numero (erän numero), lajikkeen nimi, pakkaustyyppi, määrä, lähetyspäivä ja -aika.”

Lopuksi lisätään pakastetun tuotteen valvontaa koskeva kohta seuraavasti:

”Jalostajan on pidettävä varastokirjanpitoa.

Jokainen jäädytetty erä on yksilöitävä varastointilomakkeella, johon on sisällyttävä:

| — | kuormalavan numero pakastusyksikössä |
| --- | --- |

—

kuormalavan numero pakastusyksikössä

| — | asiakkaan kuormalavan numero (jos sellainen on käytössä) |
| --- | --- |

—

asiakkaan kuormalavan numero (jos sellainen on käytössä)

| — | lähetyslomakkeen numero |
| --- | --- |

—

lähetyslomakkeen numero

| — | tuotteen/lajikkeen nimi |
| --- | --- |

—

tuotteen/lajikkeen nimi

| — | pakkausten määrä |
| --- | --- |

—

pakkausten määrä

| — | nettopaino jäädyttämisen jälkeen |
| --- | --- |

—

nettopaino jäädyttämisen jälkeen

| — | pakastuksen päivämäärä ja kellonaika |
| --- | --- |

—

pakastuksen päivämäärä ja kellonaika

| — | vähimmäissäilyvyysaika”. |
| --- | --- |

—

vähimmäissäilyvyysaika”.

Lisäksi on lisätty asiakirjojen säilytysaika seurannan mahdollistamiseksi:

”Kaikkien asianomaisten toimijoiden on arkistoitava jokaisen erän jäljitettävyyden varmistavat asiakirjat vähintään kahden vuoden ajan.”

Kaikkien näiden muutosten tarkoituksena on parantaa jäljitettävyyttä ja helpottaa valvontaa määrittelemällä suoritettavat rekisteröinnit.

5.4   Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

Tämä osa on muotoiltu kokonaan uudelleen sen jäsentelyn, sisällön ja seurannan parantamiseksi. Näin ollen kaikki aiemmat luvut poistetaan ja korvataan. On kuitenkin korostettava sitä, että sisällön osalta tämä uudelleenmuotoilu ei aseta kyseenalaiseksi tämän suojatun maantieteellisen merkinnän pääkohtia: mansikoiden kasvattaminen avomaalla, valitut ja luetteloidut palstat, valitut lajikkeet ja sadon korjaaminen käsin kypsänä.

Palstojen luettelointi

Palstojen luettelointi

Viljelypalstan määritelmä on lisätty erän määritelmän mukaisesti tuotteen jäljitettävyyden varmistamiseksi. Määritelmä on seuraavanlainen:

”Viljelypalsta määritellään joukolla mansikoiden kasvutunneleita, joilla on (taimityypistä riippumatta) sama viljelytekniikka lannoituksen, kastelun ja kasvinsuojelullisten käsittelyjen osalta ja joissa kussakin kasvutunnelissa käytetään paikalliskastelujärjestelmää. Yhdellä viljelypalstalla saa olla vain yksi lajike.”

Palstojen valintaa ja vuosittaista luettelointia koskevaa menettelyä on täydennetty.

Lisätään viittaus viljelypalstaan edellä esitetyn määritelmän mukaisesti.

Vuosittaisen inventaarion käsite on lisätty toimijoiden noudattaman menettelyn selventämiseksi.

Valintaperusteita (hiekkapitoinen, läpäisevä, ei-kalkkipitoinen maaperä) on täydennetty tuote-eritelmän kohdan ”Maantieteellisen alueen erityisyys” sekä kuvattujen geologisten ja maaperää koskevien tekijöiden mukaisesti.

”Viljelypalstat on valittava ja luetteloitava vuosittain.

Tuottajat tekevät vuosittain ennen istutusta Fraise du Périgord -mansikan viljelyyn tarkoitettujen viljelypalstojen inventoinnin ryhmän valtuuttaman teknikon kanssa.

Teknikon on otettava huomioon seuraavat perusteet: maaperä valitaan huolellisesti maaperäominaisuuksien (hiekkapitoinen, läpäisevä, ei-kalkkipitoinen maaperä) perusteella. Valitaan nopeasti lämpiävä maaperä, jolla ei ole tulvavaaraa ja jonka pH-arvo on otollinen mansikanviljelyyn.”

Palstojen uudistamisesta annetaan yksityiskohtaiset tiedot. Vuoroviljely säilytetään ja kesantoajan kesto lisätään (kesto on yhtä pitkä kuin viljelmän elinikä). Maaperän käsittelyä valvoo nyt ryhmä, joka pitää toimijoiden saatavilla luetteloa hyväksytyistä tuotteista.

”Viljelypalstat on uudistettava ennen kutakin uutta istutusta, jotta aiemmista viljelyksistä aiheutuneeseen maaperän köyhtymiseen tai monokulttuuriin liittyviin ongelmiin voidaan puuttua:

| — | joko käyttämällä vuoroviljelykasveja. Tällöin maan kesannointiajan on oltava vähintään yhtä pitkä kuin mansikkaviljelmän elinikä. |
| --- | --- |

—

joko käyttämällä vuoroviljelykasveja. Tällöin maan kesannointiajan on oltava vähintään yhtä pitkä kuin mansikkaviljelmän elinikä.

| — | tai maaperän käsittelyn avulla. Maanmuokkauksessa käytetään mahdollisuuksien mukaan (erityisesti höyryllä tapahtuvaa) kevyttä desinfiointia. Maaperän käsittelyssä käytetyt tuotteet sisällytetään ryhmän hyväksymien tuotteiden luetteloon.” |
| --- | --- |

—

tai maaperän käsittelyn avulla. Maanmuokkauksessa käytetään mahdollisuuksien mukaan (erityisesti höyryllä tapahtuvaa) kevyttä desinfiointia. Maaperän käsittelyssä käytetyt tuotteet sisällytetään ryhmän hyväksymien tuotteiden luetteloon.”

Lannoitus – kastelu – kasvinsuojelu

Lannoitus – kastelu – kasvinsuojelu

Lisätään tiedot, jotka sisältyvät mansikkaviljelmän kustakin uudesta palstasta tehtyyn maaperäanalyysiin. Tätä analyysia käytetään perustana muutos- ja lannoitussuunnitelman toteuttamiselle ennen jokaista mansikantaimien vuotuista istutusta.

Tämän määräyksen sanamuoto on seuraava:

”Tuottajan on ennen jokaista istutusta laadittava tai annettava ryhmän valtuuttaman teknikon laatia yleinen muutos- ja lannoitussuunnitelma.

Se perustuu täydelliseen maaperäanalyysiin (viljavuusanalyysi), joka tehdään mansikkaviljelmän jokaisesta uudesta palstasta. Määritys osoittaa maaperässä olevan assimiloituvan fosforipentoksidin (P2O5), potaskan (K2O), magnesiumoksidin (MgO) ja kalkin (CAO) sekä pH:n.”

Maaperän luonteen vuoksi lisätään paikalliskasteluun perustuva kastelujärjestelmä ja täydennetään tuote-eritelmän nykyisiä määräyksiä, joissa määrätään täysin valvotuissa olosuhteissa toteutettavasta kastelusta kasvin tarpeiden huomioon ottamiseksi.

”Kastelussa on käytettävä paikalliskastelujärjestelmää.”

Koska kasvien terveyden suojelua koskevat määräykset eivät ole muuttuneet, ne säilytetään ennallaan.

Kasviaineisto

Kasviaineisto

Osaan ”Tuotteen kuvaus” sisältyvät lajikkeita koskevat tiedot siirretään eritelmän tähän osaan ilman, että niitä muutetaan. Ne kuvailevat viljelymenetelmää eivätkä tuotetta.

Fraise du Périgord -mansikat tuotetaan

| — | varmennetuista taimista |
| --- | --- |

—

varmennetuista taimista

| — | lajikkeista, jotka sisältyvät ryhmän valitsemien lajikkeiden luetteloon. |
| --- | --- |

—

lajikkeista, jotka sisältyvät ryhmän valitsemien lajikkeiden luetteloon.

Lajikkeiden hyväksymisestä vastaava toimialakohtainen komitea valitsee lajikkeet seuraavien kriteerien perusteella, jotka tuottajat arvioivat uusia lajikkeita testattaessa:

Tätä osaa täydennetään lajikkeiden valintaperusteilla, joissa toistetaan sekä Fraise du Périgord -mansikan kuvaus että hyväksymisperusteet:

| ”— | Ulkonäkö: Väri, muoto, kiilto ja koko |
| --- | --- |

”—

Ulkonäkö: Väri, muoto, kiilto ja koko

| — | Sokeripitoisuus: Vähintään 6–6,5 Brix-astetta lajikkeen mukaan |
| --- | --- |

—

Sokeripitoisuus: Vähintään 6–6,5 Brix-astetta lajikkeen mukaan

| — | Säilyvyys |
| --- | --- |

—

Säilyvyys

| — | Hyvä maku.” |
| --- | --- |

—

Hyvä maku.”

Lisäksi lisätään yksityiskohtaiset tiedot lajikkeiden hyväksymistä käsittelevän toimialakohtaisen komitean toiminnasta.

”Tämä seitsemän henkilön muodostama komitea, johon kuuluu suurin osa tuottajista ja lähettäjistä, kokoontuu vähintään kerran vuodessa päättämään valittujen lajikkeiden luetteloon tehtävistä muutoksista: uudet lajikkeet tai luetteloon sisällytettyjen lajikkeiden poistaminen. Päätökset tehdään läsnä olevien jäsenten enemmistöllä.”

Lajikeluettelo poistetaan eritelmästä (tuotteen kuvaus), sillä se oli tarkoitettu vain ohjeelliseksi ja tiettyä ajankohtaa koskevaksi. Tarjouseritelmässä määrättiin jo mahdollisuudesta muuttaa tätä luetteloa. Lisätään, että luetteloon tehdyt muutokset saatetaan toimijoiden, valvontaelimen ja INAO:n tietoon ennen seuraavan istutuskauden alkua.

”Ryhmä saattaa luettelon muutokset toimijoiden, valvontaelimen ja INAO:n tietoon ennen seuraavan istutusvuoden alkua.”

Koska viljelyä avomaalla ei eksplisiittisesti mainita voimassa olevan eritelmän osassa ”Tuotteen kuvaus”, avomaaviljelyä täsmennetään ja täydennetään velvoitteella käyttää kohopenkkejä. Lisätään kasvutunnelien käyttöönottopäivä. Tarjouseritelmässä todetaan näin ollen seuraavaa:

”Kasvatus tapahtuu avomaalla kasvutunneleissa, jotka pystytetään viimeistään kukinnan aikana.

Mansikantaimet kasvatetaan kohopenkeissä maaperän läpäisevyyden tehostamiseksi.”

Näitä käytäntöjä on selkeytetty, koska ne ovat osa Fraise du Périgord -mansikan laatuun vaikuttavaa tuottajien taitotietoa.

Istutustiheys säilytetään ennallaan (enintään 6 kappaletta neliömetriä kohti).

Sadonkorjuu

Sadonkorjuu

Lisätään, että ”tähän vaiheeseen kuuluu marjojen poimiminen, asettaminen pakkausyksiköihin ja kuljetus pakkauspaikalle.” Eritelmää täydennetään sen selventämiseksi, että sadonkorjuu tapahtuu manuaalisesti osan ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” ja poimijoiden – joiden korjuutaidot ovat keskeisessä asemassa tuotteen laadun varmistamiseksi – taitotiedon mukaisesti. Mansikat on poimittava käsin suoraan pakkausyksiköihin valvomalla erittäin huolellisesti niiden ulkonäköä ja laatua. Poimijoiden työtä arvioidaan hyväksymisasteikon perusteella.

Tuote-eritelmää muutetaan siten, että ilmaisu ”rasia” korvataan ilmaisulla ”pakkausyksikkö” ja poistetaan 250 tai 500 gramman rasioita koskeva kaupan kannalta liian rajoittava määräys. Tuote-eritelmässä ei määritellä eri pakkausyksikkötyyppejä, vaan vahvistetaan enimmäispaino (10 kg) ja muut edellytykset, joilla rajoitetaan marjojen murskautumista.

Tuote-eritelmässä todetaan näin ollen seuraavaa:

Mansikat on poimittava käsin suoraan pakkausyksikköönsä, jonka enimmäisnettopaino on 10 kg. Marjojen murskautumisen estämiseksi mansikat voidaan asettaa enintään kolmeen kerrokseen.

Pakkausyksikkö saa sisältää ainoastaan saman lajikkeen ja saman luokan mansikoita.

Korjuulämpötilaa koskevat vaatimukset on myös lisätty, koska mansikoiden laadun ja poimijoiden työolojen varmistamiseksi satoa ei saa korjata liian kuumalla säällä. Tarjouseritelmän on sisällettävä seuraavat tiedot:

”Satoa ei saa korjata ulkolämpötilan ylittäessä 28 °C ennen 15. kesäkuuta ja 30 °C 15. kesäkuuta jälkeen, jos kasvutunneleita ei jäähdytetä”.

Lopuksi lisätään, että ”sadonkorjuun ja pakkauspaikalle toimittamisen välinen aika ei saa ylittää puolta päivää”, jotta vältetään tuotteiden muuttuminen.

Lopuksi lisätään tuotteen kuvauksen mukaisesti, että poimittaessa mansikoissa on oltava lajikkeelle ominainen tasainen väri.

Vastaanotto – lähettäminen

Vastaanotto – lähettäminen

Tuotteen kuvaukseen sisältyvät mansikoiden hyväksyntää koskevat tiedot siirretään eritelmän tähän osaan.

Tässä uudessa versiossa sokeripitoisuuden valvonta ja hyväksyminen on erottu toisistaan, koska käytännössä ne suoritetaan kahdessa peräkkäisessä vaiheessa. Tämän jälkeen SMM-merkintä voidaan myöntää ainoastaan sellaisille vaatimusten mukaisille mansikkaerille, joiden sokeripitoisuus on tarkastettu.

”Jokaiselle mansikkaerälle tehdään sokeripitoisuuden tarkastus, jonka avulla voidaan varmistaa, että mansikoiden vähimmäissokeripitoisuus vastaa lajike- ja kausikohtaisten vähimmäissokeripitoisuuksien taulukossa vahvistettua pitoisuutta.

Taulukko pidetään ajan tasalla hyväksyttyjen lajikkeiden luettelon jokaisen muutoksen osalta. Ryhmä saattaa nämä muutokset toimijoiden, valvontaelimen ja INAO:n tietoon.

Tämän jälkeen mansikkaeriin, joiden sokeripitoisuusanalyysi on vaatimusten mukainen, sovelletaan hyväksymismenettelyä.”

Eritelmässä viitataan lajike- ja kausikohtaisten vähimmäissokeripitoisuuksien taulukkoon, joka pidetään ajan tasalla hyväksyttyjen lajikkeiden luettelon jokaisen muutoksen osalta. Nämä muutokset saatetaan toimijoiden, valvontaelimen ja INAO:n tietoon.

Hyväksyntää koskevia määräyksiä on selkeytetty sen osoittamiseksi, että arvo, joka on nolla, vähemmän kuin 1 tai vähemmän kuin 2 hyväksymisasteikon yhdenkin arviointiperusteen osalta, alittaa hyväksytyn rajan. Lisätään 5 kohta seuraavasti:

”Mansikkaerän on saatava vähintään arvo 9/15, jotta sille voidaan myöntää suojattu maantieteellinen merkintä ”Fraise du Périgord” (SMM), eikä yhtään arvoa, joka on nolla, vähemmän kuin 1 tai vähemmän kuin 2.”

Hyväksymisperusteet: Huomioon on otettava väri, kiinteys, koko, kiilto, ulkonäkö ja muoto. Poistetaan ilmaisu ”riittävä laatu” (ei mätää, sairauksia, keskenkasvuisia tai vanhentuneita marjoja, erittäin epämuodostuneita, himmeitä, pehmeitä tai kooltaan tavanomaista pienempiä marjoja eikä värjäytymiä rasiassa. Se korvataan ilmauksella ”kunto” tauteja, mätää ja värjääntynyttä rasiaa koskevan osan osalta; sokeri- ja väripitoisuuksien valvonta kattaa keskenkasvuiset tai vanhentuneet marjat, muodon valvonta kattaa epämuodostuneet marjat, marjojen kiilto himmeät marjat ja koko pienikokoiset marjat. Lisätään ilmaisu ”marjojen kosteus” arviointiperusteen ”kuivan/märän mansikan ulkonäkö” täydentämiseksi.

Vastaanoton ja hyväksynnän jälkeen mansikat siirretään kylmään. Eritelmäluonnoksessa täsmennetään jäähdytysolosuhteet, jotta mansikan kaikki ominaisuudet säilyisivät; tältä osin lisätään seuraavat seikat:

”Jotta mansikoita voitaisiin suojella peruuttamattomia laatuvaurioita aiheuttavalta lämpöstressiltä, marjojen jäädytysnopeus on mukautettava niiden vastaanottohetken lämpötilaan.

Jos mansikoiden vastaanottohetken lämpötila on yli 20 °C, niitä ei saa sijoittaa dynaamisen esijäähdytyksen moduuliin, jonka lämpötila on + 2 °C – +4 °C, vaan ne on säilytettävä joko ”staattisessa” kylmähuoneessa, jonka lämpötila on säädetty + 6 °C:seen, tai kylmähuoneessa, jonka mekaaninen ilmanvaihtohuone on säädetty 10–12 °C:seen, jotta lämpötila alenisi hitaasti ja tasaisesti.”

Mansikoiden enimmäissäilytysaika vastaanoton jälkeen (48 tuntia) ja mansikoiden lämpötila lähetyshetkellä (6–12 °C) toistetaan muutoksitta.

Kuorma-autojen lämpötilat korvataan keinoja koskevalla velvoitteella, jonka mukaan ”kuljetus tapahtuu kylmäkuljetuksena.”; lämpötilaohjauksen on osoitettu olevan tältä osin virhealtis kuorma-auton ovien ollessa avoinna lastaamisen vuoksi.

Kaupan pitämistä koskevat suositukset on poistettu.

Pakastus

Pakastus

Tärkein syy suojatun maantieteellisen merkinnän muuttamista koskevaan pyyntöön on pakastuksen sisällyttäminen tuote-eritelmään, jotta pakastetut mansikat voidaan hyödyntää maatalouselintarviketeollisuudessa, joka haluaa korostaa käyttämiensä mansikoiden alkuperää.

Pakastus ei vaikuta mansikan niihin aistinvaraisiin tai ulkonäköön vaikuttaviin ominaisuuksiin, jotka ovat tällä suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen erityisominaisuuksia. Se on tehtävä enintään 72 tunnin kuluessa pakkauspaikalle saapumisesta. Ryhmän tekemissä kokeissa kävi ilmi, että pakastusprosessi ei heikentänyt aistinvaraisia ominaisuuksia (sokeripitoisuus, tasainen kypsyysaste jne.) eikä johtanut marjojen yhteenkertymiseen, joka voisi vaikuttaa tuotteiden ulkonäköön (väri, koko jne.). Fraise du Périgord -mansikka on terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja vailla epäpuhtauksia.

Tuote-eritelmään lisätään seuraavat määräykset:

”Jäädytettäväksi tarkoitetut SMM-merkinnällä suojatut mansikat jäädytetään 72 tunnin kuluessa pakkauspaikalle saapumisesta; ne on säilytettävä tänä aikana kylmässä.

Mansikat jäädytetään joko suoraan keräysastioissa tai jäädytysalustalle yksittäin nostettuina. Jälkimmäisessä tapauksessa mansikat pakataan jäädytettyinä.

Jäädytettyjen mansikoiden vähimmäissäilyvyysaika on kaksi vuotta.”

5.5   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tämä kohta on jaettu kolmeen osaan, jotta voidaan erottaa toisistaan maantieteellisen alueen erityispiirteet, tuotteen erityispiirteet ja syy-yhteys. Nämä ovat tekstiin tehtäviä muutoksia tai täsmennyksiä, jotka eivät vaikuta sisältöön.

Yhtenäisen asiakirjan osaa ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” päivitetään samoin edellytyksin, minkä vuoksi yhteenvedon vastaavaa osaa muutetaan ja täydennetään.

Maantieteellisen alueen erityispiirteisiin kuuluvat ne tekijät, jotka mahdollistavat Dordognen departementin paikantamisen ja sen maaperän ja ilmaston tarkemman kuvaamisen. Aluetta mansikantuotannon sijaintipaikkana kuvataan historiallisesta näkökulmasta korostamalla tuottajien taitotietoa. Avomaaviljelyn (kohopenkit, kasvutunnelit) ja (käsin suoraan pakkaukseen suoritettavan) poiminnan osaamista korostettiin.

Tuotteen erityispiirteissä toistetaan Fraise du Périgord -mansikkaa kuvaavat tiedot korostamalla sen erityispiirteitä. Fraise du Périgord -mansikalle on ominaista sen soveltuvuus avomaaviljelyyn, vaikka Euroopassa on yleistynyt tuotanto ilman yhteyttä maahan (”production hors sol”), ja se eroaa tavanomaisista mansikoista sadonkorjuun ja esillepanon edellytysten osalta. Kun mansikat poimitaan kypsinä, niiden on täytynyt saavuttaa lajikkeelle ominainen tasainen väri.

Syy-yhteys perustuu tuotteen laatuun ja maineeseen, ja sillä luodaan yhteys maaperän luonteen, viljely- ja sadonkorjuumenetelmien ja Fraise du Périgord -mansikan ominaisuuksien välille.

5.6   Merkinnät

Merkinnät

Muutetaan voimassa olevan tuote-eritelmän ja yhteenvedon osaa ”Merkinnät”.

Vaatimus sertifioitujen ominaisuuksien luettelon sisällyttämisestä merkintöihin on poistettu kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn kehityksen vuoksi.

Tähän eritelmän osaan on lisätty vaatimus, jonka mukaan jokaisessa pakkausyksikössä on oltava tuottajan tunnistenumero.

Myös ryhmän tunnuksen kiinnittäminen on tehty pakolliseksi.

Jäädytettyjen mansikoiden pakkausmerkintöihin sovelletaan samoja sääntöjä, ja niihin sisältyy myös vähimmäissäilyvyysaika.

5.7   Muu

Muu

Tiivistelmä

Tiivistelmä

Tuote-eritelmän tiivistelmä on poistettu.

Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen

Institut national de l’origine et de la qualitén (laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaava virasto, INAO) yhteystiedot lisätään jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista koskevaan kohtaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisesti.

Hakijaryhmä

Hakijaryhmä

Hakijaryhmän yhteystiedot saatetaan ajan tasalle. Poistetaan kuvaus.

Tuotelaji

Tuotelaji

Tuoteluokkaa koskevaa viittausta on muutettu, jotta se olisi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 liitteen XI mukainen.

Pakkaaminen

Pakkaaminen

Velvoite suorittaa pakkaaminen maantieteellisellä alueella on jo selvästi esitetty voimassa olevassa tuote-eritelmässä. Se on koskenut ainoastaan tuoreita mansikoita, mutta ulotetaan koskemaan jäädytettyjä mansikoita. Mansikat jäädytetään joko suoraan keräysastioissa tai jäädytysalustalle yksittäin nostettuina. Jälkimmäisessä tapauksessa mansikat pakataan jäädytettyinä.

Eritelmää täydennetään tarvittavilla täydentävillä asiakirjoilla ja lisätään kohta seuraavasti:

Tuoreena kaupan pidettävät Fraise du Périgord -mansikat pakataan rajatulla maantieteellisellä alueella. Mansikat on poimittava suoraan pakkausyksikköönsä, jonka enimmäisnettopaino on 10 kg. Pakkaaminen maantieteellisellä alueella helpottaa lisäksi tuotteiden jäljittämistä ja valvontaa.

Fraise du Périgord -mansikat voidaan jäädyttää ja pakata maantieteellisen alueen ulkopuolella.”

Valvontaelin

Valvontaelin

Eritelmien laatimisen yhdenmukaistamiseen tähtäävien kansallisella tasolla voimassa olevien määräysten mukaisesti varmennuslaitoksen nimi ja yhteystiedot poistetaan. Kyseisessä kohdassa mainitaan tästä lähtien Ranskan toimivaltaisten valvontaviranomaisten yhteystiedot: Institut national de la qualité et de l’origine (laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaava virasto, INAO) ja Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (kilpailu-, kuluttaja- ja petostentorjuntavirasto, DGCCRF). Varmennuslaitoksen nimi ja yhteystiedot ovat saatavilla myös INAO:n verkkosivustolla ja Euroopan komission tietokannassa.

Kansalliset vaatimukset

Kansalliset vaatimukset

Kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn kehitystä ajatellen kohta ”Kansalliset vaatimukset” esitetään taulukossa, jossa on keskeiset valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettely.

Yhtenäisen asiakirjan päivittäminen

Poistetaan yhtenäisestä asiakirjasta alkuperätodisteita koskeva 4.4 kohta, viljelymenetelmää koskeva 4.5 kohta ja valvontaelimiä koskeva 4.7 kohta. Ne eivät ole enää osa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 668/2014 säädettyä mallia.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”FRAISE DU PÉRIGORD”

”FRAISE DU PÉRIGORD”

EU-nro: PGI-FR-0133-AM01-11.8.2017

EU-nro: PGI-FR-0133-AM01-11.8.2017

SAN ( )SMM (X)

SAN ( )SMM (X)

1.   Nimi/nimet

Nimi/nimet

”Fraise du Périgord”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Fraise du Périgord -mansikat kasvatetaan avomaalla, ja ne poimitaan kypsinä. Ne saadaan makuominaisuuksiensa mukaan valituista lajikkeista. Pakkausyksikkö saa sisältää ainoastaan saman lajikkeen mansikoita.

Fraise du Périgord -mansikan on oltava terve, hyvin muodostunut, kiiltävä ja vailla epäpuhtauksia. Sen vähimmäissokeripitoisuus (Brix-asteikolla) määräytyy satokauden ja lajikkeen perusteella. Värin, läpimitan ja kypsyysasteen on oltava yhdenmukaisia. Fraise du Périgord -mansikat kuuluvat ekstraluokkaan tai luokkaan I.

Ne myydään tuoretuotteena tai pakasteena.

Tuoreen mansikan verhiön on oltava tuore ja vihreä. Esillepano on huoliteltu pakkaustyypistä riippumatta.

Jäädytetyt mansikat ovat joko kokonaisia tai leikattuja, kannattomia tai kannallisia.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

–

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava rajatulla maantieteellisellä alueella

Mansikat on tuotettava maantieteellisellä alueella. Tähän sisältyviä vaiheita ovat istutus, sadonkorjuu ja hyväksyntä.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Tuoreena kaupan pidettävät Fraise du Périgord -mansikat pakataan ja varastoidaan rajatulla maantieteellisellä alueella ennen lähettämistä. Mansikat on poimittava suoraan pakkausyksiköihin, koska kyseessä on erittäin herkkä tuote; tällöin on vältettävä tuotteen tarpeetonta käsittelyä, joka heikentää sen laatua ja säilyvyyttä. Pakkaaminen maantieteellisellä alueella helpottaa lisäksi tuotteiden jäljittämistä ja valvontaa.

Mansikat on poimittava käsin suoraan pakkausyksikköönsä, jonka enimmäisnettopaino on 10 kg. Marjojen murskautumisen estämiseksi mansikat asetetaan enintään kolmeen kerrokseen.

Pakkausyksikkö saa sisältää ainoastaan saman lajikkeen ja saman luokan mansikoita.

Tämän jälkeen mansikat varastoidaan kylmässä enintään 48 tunnin ajan ennen niiden lähettämistä ja kaupan pitämistä. Jotta mansikoita voitaisiin suojella peruuttamattomia laatuvaurioita aiheuttavalta lämpöstressiltä, marjojen jäädytysnopeus on mukautettava niiden vastaanottohetken lämpötilaan.

Fraise du Périgord -mansikat voidaan jäädyttää ja pakata maantieteellisen alueen ulkopuolella.

Jäädytetyt Fraise du Périgord -mansikat voidaan pakata maantieteellisen alueen ulkopuolella.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Elintarvikkeiden merkintöjä ja esillepanoa koskevan lainsäädännön mukaisten pakollisten mainintojen lisäksi merkinnöissä on oltava tuotteen rekisteröity nimi ja Euroopan unionin suojatun maantieteellisen merkinnän symboli samassa visuaalisessa kentässä.

Pakkausyksiköihin kiinnitetyissä merkinnöissä on oltava:

| — | SMM-tuotteen nimi: ”Fraise du Périgord” |
| --- | --- |

—

SMM-tuotteen nimi: ”Fraise du Périgord”

| — | ”Varmentaja”: täydennettynä varmennuslaitoksen nimellä |
| --- | --- |

—

”Varmentaja”: täydennettynä varmennuslaitoksen nimellä

Jokaisessa pakkausyksikössä on oltava tuottajan tunnistenumero.

Kaupan pidettävien tuoreiden mansikoiden osalta jokaisessa (kannella, kalvolla) suljetussa pakkausyksikössä on oltava seuraava, ryhmän määrittelemä ja kaikkien toimijoiden käytettävissä oleva tunnus. Suljetuissa pakkausyksiköissä, kuten laatikoissa, tunnuksen on oltava joko pakkausyksikön tai -laatikon päällä.

Image 7

Jäädytettyjen mansikoiden pakkausmerkinnöissä on oltava samat tiedot kuin tuoreiden tuotteiden pakkausmerkinnöissä sekä varastointilämpötila ja vähimmäissäilyvyysaika.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Fraise du Périgord -mansikoiden tuotantoalue käsittää suuren osan Dordognen departementista ja muutamia Lotin departementtiin rajoittuvia kuntia:

Dordognen departementti

Dordognen departementti

Seuraavat kantonit: Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme.

Seuraavat kunnat: Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (Saint-Julien-de-Bourdeillesin liitoskunnan aluetta 1.1.2016 vastanneen alueen osalta), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac ja Villetoureix.

Lotin departementti

Lotin departementti

Seuraavat kunnat: Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac ja Saint-Cirq-Madelon.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Fraise du Périgord” maantieteellinen alue vastaa mansikoiden historiallista tuotantoaluetta Périgordissa, josta mansikanviljelylle löytyi viljelmien kannalta erityisen otollinen maaperä.

SMM-tuotteen ”Fraise du Périgord” maantieteellinen tuotantoalue kattaa pääasiassa Dordognen departementin keski- ja kaakkoisosan sekä Dordognen departementin kaakkoisosaan rajoittuvan hyvin pienen osan Lotin departementista.

Tuotantoalueen maaperän ja geologisten ominaisuuksien vaikutuksesta sen pinnanmuodostus on lännessä aaltoilevaa, kun taas idässä maisema lähes kaikkialle ulottuvine metsineen on pinnanmuodostukseltaan vaihtelevampaa. Alueen erityispiirteenä on lähes kaikkialle ulottuvan metsän ja viljelypalstojen, joista monet sijaitsevat (etukäteen metsistä raivatuilla) aurinkoisilla rinteillä, tiivis limittyminen toisiinsa.

Périgord on suurelta osin avoin valtameren vaikutukselle, ja koko alueella vallitsee leuto meri-ilmasto. Keskilämpötila on noin 12 °C ilman suuria vuosittaisia vaihteluja. Sateita on paljon: 800–900 mm vuodessa.

Mansikanviljely aloitettiin Dordognessa 1800-luvun lopussa, mutta tuolloin hyvin pienessä mittakaavassa. Toisen maailmansodan jälkeen Eglise-Neuve de Vergtin kukkuloiden kevyellä, hiekkaisella ja happamalla maaperällä aletaan harjoittaa varsinaista mansikanviljelyä.

Tuottajat tulivat 1960-luvulla tietoisiksi tarpeesta uudistaa viljelmiä, jotka heikkenivät suhteellisen nopeasti maaperän köyhtymisen vuoksi. Näin ollen he alkoivat raivata kastanjapuita uuden maaperän saamiseksi ja huomasivat alueen humuspitoisen maaperän soveltuvan täydellisesti mansikanviljelyyn: tuotanto oli 1 000 tonnia vuonna 1960. Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) on perustettu vuonna 1988; se koostuu tuottajista, osuuskunnista, Vergtin sähköisistä markkinoista ja yksityisistä lähettäjistä.

Pitkien tuotantoperinteiden ja erityisten ammatillisten organisaatioiden luomisen ansiosta on voitu kehittää yhteisiä käytäntöjä, jotka perustuvat Fraise du Périgord -mansikan tuottajien taitotietoon palstojen (maaperän luonne) ja lajikkeiden (eri makuprofiilit) valinnassa, viljelykasvien hoidossa (kohopenkit, kasvutunnelit) ja sadonkorjuussa (poiminta käsin suoraan pakkausyksikköön). Näiden tuotantotapojen ansiosta on mahdollista saada laatumansikka, jonka haavoittuvuudesta kuitenkin seuraa, että myös sen varastoinnin ennen lähettämistä on tapahduttava valvotuissa olosuhteissa.

Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Fraise du Périgord -mansikalle on ominaista sen soveltuvuus avomaaviljelyyn, vaikka Euroopassa on yleistynyt tuotanto ilman yhteyttä maahan (”production hors sol”), ja se eroaa tavanomaisista mansikoista sadonkorjuun ja esillepanon edellytysten osalta. Kun mansikat poimitaan kypsinä, niiden on täytynyt saavuttaa lajikkeelle ominainen tasainen väri.

Fraise du Périgord -mansikat on poimittava käsin suoraan pakkausyksiköihin valvomalla erittäin huolellisesti niiden ulkonäköä. Mansikan on oltava terve, hyvin muodostunut ja kiiltävä. Mansikat lajitellaan huolellisesti koon mukaan enintään kolmeen kerrokseen hyvin suurien pakkausten käyttöön liittyvän murskautumisvaaran välttämiseksi. Mansikoiden on oltava väriltään, läpimitaltaan ja kypsyysasteeltaan yhdenmukaisia.

Syy-yhteys

Syy-yhteys

Syy-yhteys perustuu Fraise du Périgord -mansikan laatuun ja maineeseen.

Alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet edistävät Fraise du Périgord -mansikan tuotantoa. Sitä viljellään yleensä rinteillä, usein etukäteen metsistä raivatuilla palstoilla – toisin sanoen ”uudella” maaperällä – joilla aurinko riittää kypsyttämään mansikat. Maaperä valitaan ominaisuuksiensa mukaan: melko hiekkainen, läpäisevä maaperä, jonka pH on hieman hapan eikä sisällä aktiivista kalkkia. Mansikantaimet kasvatetaan kohopenkeissä maaperän läpäisevyyden tehostamiseksi ja jotta vältetään kasvin tukehtuminen. Lannoitus ja kastelu on toteutettava paikallisesti täysin valvotuissa olosuhteissa kasvin tarpeiden huomioon ottamiseksi ottamalla samalla huomioon maaperän luonne.

Mansikat hyötyvät Périgordin leudoista lämpötiloista ja pienistä lämpötilaeroista, minkä ansiosta marjat voivat kasvaa ja kypsyä tasaisesti. Viimeistään kukinnan aikana pystytettävissä kasvutunneleissa tapahtuvan avomaaviljelyn ansiosta kuluttajat voivat ostaa Fraise du Périgord -mansikoita myyntikojuista vähintään kuuden kuukauden ajan vuosittain – huhtikuusta lokakuuhun. Lisäksi pitkä tuotantokausi mahdollistaa poimijoiden, joiden korjuutaidot ovat keskeisessä asemassa tuotteen laadun varmistamiseksi, pidempiaikaisen hyödyntämisen. Tuoreet mansikat on nimittäin poimittava käsin suoraan pakkausyksiköihin valvomalla erittäin huolellisesti niiden ulkonäköä, muotoa ja väriä. Kasvutunnelien käyttö mansikkaviljelmillä suojelee marjoja sääilmiöiltä (voimakkailta tuulilta, sateilta ja rakeilta), takaa niiden puhtauden ja kiillon sekä auttaa pitämään lämpöä, mikä takaa varhaisen ja pitkän tuotantokauden. Sen avulla voidaan myös suojella mansikkaa liian kuumalta säätilalta, joka myös voi muuttaa marjaa. Tässä tapauksessa tuottajan on poimittava mansikat viileämmällä säällä ja suojattava ne kuumuudelta satoa korjattaessa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sadonkorjuu- ja varastointilämpötiloihin. Näin saatu mansikka voidaan myöhemmin jäädyttää, kunhan se tehdään mansikan ominaisuuksien säilymisen edellyttämässä ajassa.

Fraise du Périgord -mansikan maineesta on osoituksena sen pitkän ajan kuluessa osakseen saama arvostus. Sen aseman vakiintumisesta eri myyntipaikoissa voidaan mainita esimerkkinä eräässä 31.5.1974 ilmestyneessä sanomalehdessä julkaistu hintatieto, jonka mukaan ”Fraise du Périgord -mansikoita myytiin Rungis’ssa 3,50–4,80 frangin ja Lot-et-Garonnea 2,80–3,80 frangin kilohintaan”.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 170/51

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 94 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutietojen julkaiseminen erään viinialan nimityksen osalta

(2020/C 170/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”SOLTVADKERTI”

SAN-HU-02171

Hakemuksen päiväys: 28.4.2016

1.   Rekisteröitävä nimi

”Soltvadkerti”

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 4. | Kuohuviini |
| --- | --- |

4.

Kuohuviini

4.   Viini(e)n kuvaus

Valkoviini

Vaaleanvihreä tai vihertävänkeltainen viini, joka tuoksuu miedosti rypäleen kukille ja jonka jälkimaku on voimakkaan hapokas, kirkas ja viipyilevä.

| * | EU:n lainsäädännössä vahvistetut raja-arvot koskevat kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidin enimmäismääriä. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

5,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini

Kullankeltainen viini, jonka aromi on moniulotteinen, luonnollinen sokeripitoisuus suuri, rakenne täyteläisen öljyinen ja jonka maku ja aromi muistuttavat hunajaa ja kypsiä tai kuivattuja hedelmiä.

| * | Kokonaisalkoholipitoisuuden ja kokonaisrikkidioksidin enimmäismääriin sovelletaan EU:n lainsäädännössä säädettyjä raja-arvoja. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

5,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

Kuohuviini

Tuore, kepeän ilmava, pitkäkestoinen, kohtalaisen intensiivinen kuohuviini, jonka väri on vaaleanvihreä tai vaalean vihertävänkeltainen ja jonka kukkainen, kiinteä, eloisa, kirpakka, hapokas ja luonteenomaisen hedelmäinen maku ja aromi ovat tyypillisiä Ezerjó-lajikkeelle.

| * | Kokonaisrikkidioksidin enimmäismäärään sovelletaan EU:n lainsäädännössä säädettyjä raja-arvoja. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 13 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

13

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

5,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Valkoviini ja kuivatuista rypäleistä valmistettu viini

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

| — | rypäleet on jalostettava sadonkorjuupäivänä |
| --- | --- |

—

rypäleet on jalostettava sadonkorjuupäivänä

| — | puristaminen voidaan tehdä ainoastaan erissä |
| --- | --- |

—

puristaminen voidaan tehdä ainoastaan erissä

| — | rypälemehu on puhdistettava |
| --- | --- |

—

rypälemehu on puhdistettava

| — | rypälemehun hallitun käymisen tapahduttava enintään 18 °C:ssa. |
| --- | --- |

—

rypälemehun hallitun käymisen tapahduttava enintään 18 °C:ssa.

Kuohuviini

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

| — | pullo- tai tankkikäyminen vaaditaan |
| --- | --- |

—

pullo- tai tankkikäyminen vaaditaan

| — | toinen käyminen vähintään kolmen kuukauden ajan |
| --- | --- |

—

toinen käyminen vähintään kolmen kuukauden ajan

| — | toinen tankkikypsytys vähintään kuuden kuukauden ajan |
| --- | --- |

—

toinen tankkikypsytys vähintään kuuden kuukauden ajan

| — | pullokypsytys vähintään kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

—

pullokypsytys vähintään kolmen kuukauden ajan.

Viiniköynnösten viljelymenetelmät, istutustiheys ja rypäleiden määrä

Viljelymenetelmä

Viiniköynnösten kasvatuksessa sallitaan seuraavat menetelmät:

| — | Gobelet-leikkaus |
| --- | --- |

—

Gobelet-leikkaus

| — | matala, keskikorkea tai korkea kannusleikkaus. |
| --- | --- |

—

matala, keskikorkea tai korkea kannusleikkaus.

Viiniköynnösten istutustiheyden on oltava vähintään 4 000 viiniköynnöstä hehtaaria kohti ja viiniköynnösten välisen etäisyyden on oltava vähintään 0,8 metriä. Viinitarhan puuttuvien ja vieraiden (ts. eri lajiketta olevien) viiniköynnösten osuus saa olla yhteensä enintään 10 prosenttia viiniköynnösten lukumäärästä istuttamishetkellä.

Sadonkorjuupäivän vahvistaminen

Viljelymenetelmä

Sadonkorjuun alkamispäivän vahvistaa Soltvadkert-viiniyhteisö testisadonkorjuun tulosten perusteella. Testisadonkorjuu suoritetaan viikoittain 1. elokuuta alkaen. Ennen viiniyhteisön asettamaa sadonkorjuun alkamispäivää korjatuista rypäleistä valmistettuja tuotteita ei saa markkinoida suojatulla alkuperänimityksellä Soltvadkerti. Viiniyhteisöt julkaisevat ilmoituksen sadonkorjuun alkamispäivästä.

Rypäleiden vähimmäissokeripitoisuus ja potentiaalinen alkoholipitoisuus

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Rypäleiden luonnollinen vähimmäissokeripitoisuus on Unkarin rypälemehuasteikon mukaan (17,5 °C:ssa) valkoviinissä 17,0, kuivuneista rypäleistä valmistetussa viinissä 20,0 ja kuohuviinissä 16,0.

Rypäleiden potentiaalinen alkoholipitoisuus (til-% 20 °C:ssa) on vähintään 10,6 valkoviinissä, 12,83 kuivuneista rypäleistä valmistetussa viinissä ja 9,87 kuohuviinissä.

b.   Enimmäistuotokset

viini ja kuohuviini

70 hehtolitraa/ha

rypäletuotos

10 000 kg rypäleitä/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Soltvadkertin kunnan hallinnollisten rajojen sisäpuolella sijaitsevat alueet, jotka on viinitilarekisterin mukaan luokiteltu I ja II luokkaan.

7.   Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

ezerjó - kolmreifler

ezerjó - korponai

ezerjó - szadocsina

ezerjó - tausendachtgute

ezerjó - tausendgute

ezerjó - trummertraube

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Luonnolliset tekijät (viini ja kuohuviini)

Tonavan ja Tiszajoen välissä sijaitseva tuotantoalue erottuu ympäröivästä alueesta. Pääosin tuotantoalueen ekologisia ominaisuuksia määrittää alueen alava sijainti. Suurin osa alueesta sijaitsee 110–120 metriä merenpinnan yläpuolella. Maasto on tasaista, ja korkeuserot ovat enintään 10–15 metriä.

Tuotantoalueelle ovat ominaisia alluviaaliset hiekkakentät ja niittymaat. Kalkkipitoisia lössialueita esiintyy satunnaisesti. Hiekkamaa lämpenee tyypillisesti nopeasti, ja sen kirkkaat värit heijastavat paremmin auringonvaloa, mikä vauhdittaa rypäleiden kypsymistä. Koska maaperän kvartsipitoisuus on yli 75 prosenttia, viinikirvaa ei esiinny. Mineraalipitoisuutensa ansiosta pohjamaan ravinnepitoisuudella on myönteinen vaikutus rypäleiden laatuun.

Tuotantoalueen ilmasto-oloja määrittää mannerilmasto: kesät ovat kuumia ja talvet kylmiä. Keskilämpötila on noin 10–11°C. Aurinko paistaa keskimäärin 2 100 tuntia vuodessa. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 500–550 mm. Sademäärä on rypäleiden kannalta suurelta osin riittävä, vaikka se jakautuukin epätasaisesti vuositasolla. Soltvadkert-järvellä on myönteinen vaikutus tuotantoalueen ilmastoon.

Inhimilliset tekijät (viini)

Soltvadkerti-viinin valmistukseen käytettäviä rypäleitä on viljelty jo 1700-luvulla. Paikallisten asukkaiden sinnikäs uurastus muutti auringonpaahtamat ja tuulenpieksemät hiekkadyynit hedelmälliseksi tuotantoalueeksi. Ahkeruus ja osaaminen periytyivät sukupolvelta toiselle luoden kukoistavan rypäle- ja hedelmätuotannon kulttuurin.

Viinintuotanto Soltvadkertissa on lisääntynyt huomattavasti paikallisten ekologisten olosuhteiden, käytetyn lajikkeen ja paikallisten asukkaiden asiantuntemuksen ansiosta. Paikalliset asukkaat ja viininvalmistajat varmistavat, että rypäleiden tuotantoa ja perinteitä vaalitaan ja Soltvadkerti-viinien hyvä maine säilyy. Paikallisten perheiden pyörittämistä viininvalmistamoista on tullut tuotannon liikkeellepaneva voima. Tuotannon rajoittaminen ja tietyn sadonkorjuupäivän asettaminen ovat olleet ratkaisevia tekijöitä rypäleiden kasvatustekniikoiden kehittämisessä. Viinintuotanto perustuu pelkistäviin menetelmiin, joiden vaikutusta tehostetaan tynnyrikypsytyksellä.

Ezerjó on historiallinen unkarilainen valkoviinituotantoon käytettävä rypälelajike, josta on tullut merkittävä lajike Kunságin viinintuotantoalueella sijaitsevalla Soltvadkertin alueella. Lajikkeen tekee ainutlaatuiseksi se, että sitä voidaan käyttää viinin, kuivuneista rypäleistä valmistetun viinin tai kuohuviinin tuotantoon.

Syy-yhteyden esittely ja kuvaus (viini)

| — | Tuotantoalueella on huomattava vaikutus viinin ominaisuuksiin: |
| --- | --- |

—

Tuotantoalueella on huomattava vaikutus viinin ominaisuuksiin:

| — | Kalkkipitoisella maaperällä on myönteinen vaikutus rypäleiden happokoostumukseen. |
| --- | --- |

—

Kalkkipitoisella maaperällä on myönteinen vaikutus rypäleiden happokoostumukseen.

| — | Pohjamaan mineraalipitoisuus vahvistaa viinin ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

—

Pohjamaan mineraalipitoisuus vahvistaa viinin ominaispiirteitä.

| — | Kasvukauden lämpösumma ja aurinkotuntien myönteinen vaikutus vauhdittavat rypäleiden kypsymistä, sokeripitoisuuden kehittymistä sekä hapon ja alkoholin välisen tasapainon löytymistä, ja johtaa sopusointuisiin viineihin. |
| --- | --- |

—

Kasvukauden lämpösumma ja aurinkotuntien myönteinen vaikutus vauhdittavat rypäleiden kypsymistä, sokeripitoisuuden kehittymistä sekä hapon ja alkoholin välisen tasapainon löytymistä, ja johtaa sopusointuisiin viineihin.

| — | Soltvadkertin järven lämpötilalla on tasapainottava vaikutus, sillä se säätelee pohjaveden saatavuutta ja luo suotuisat kosteustasot. Pohjaveden taso on lähellä maanpintaa, joten vesi voi imeytyä viiniköynnösten juuriin helposti. Auringonpaisteiset tunnit ja suotuisa pohjaveden saanti auttavat rypäleitä kasvamaan tasaisesti, mikä takaa tasaisen korkean viininviljelyn laadun. Näin vuosikerran merkitys vähenee ja korkealaatuista viiniä voidaan tuottaa tasalaatuisista rypäleistä lähes joka vuosi. |
| --- | --- |

—

Soltvadkertin järven lämpötilalla on tasapainottava vaikutus, sillä se säätelee pohjaveden saatavuutta ja luo suotuisat kosteustasot. Pohjaveden taso on lähellä maanpintaa, joten vesi voi imeytyä viiniköynnösten juuriin helposti. Auringonpaisteiset tunnit ja suotuisa pohjaveden saanti auttavat rypäleitä kasvamaan tasaisesti, mikä takaa tasaisen korkean viininviljelyn laadun. Näin vuosikerran merkitys vähenee ja korkealaatuista viiniä voidaan tuottaa tasalaatuisista rypäleistä lähes joka vuosi.

| — | Yhdessä tuotannon rajoittamisen ja sadonkorjuuajankohdan ennalta määrittämisen kanssa rypäleiden tuotantotekniikat luovat alueelle ominaislaadun, jota paikalliset tuottajat parantavat entisestään pelkistävillä viininvalmistusmenetelmillä ja tynnyrikypsytyksellä. Tuotantoalueen omintakeisuus johtaa ennen kaikkea harmonisiin viineihin, joilla on erityinen happokoostumus ja korkea happopitoisuus sekä lajille luonteenomainen samettinen maku. |
| --- | --- |

—

Yhdessä tuotannon rajoittamisen ja sadonkorjuuajankohdan ennalta määrittämisen kanssa rypäleiden tuotantotekniikat luovat alueelle ominaislaadun, jota paikalliset tuottajat parantavat entisestään pelkistävillä viininvalmistusmenetelmillä ja tynnyrikypsytyksellä. Tuotantoalueen omintakeisuus johtaa ennen kaikkea harmonisiin viineihin, joilla on erityinen happokoostumus ja korkea happopitoisuus sekä lajille luonteenomainen samettinen maku.

| — | Sokerisisältö tiivistyy luonnollisen kuivumisen seurauksena, mikä tuottaa viineissä luonnollisen jäännössokeripitoisuuden ja antaa viinille sen täyteläisen öljyisen koostumuksen. |
| --- | --- |

—

Sokerisisältö tiivistyy luonnollisen kuivumisen seurauksena, mikä tuottaa viineissä luonnollisen jäännössokeripitoisuuden ja antaa viinille sen täyteläisen öljyisen koostumuksen.

Inhimilliset tekijät (kuohuviini)

Ezerjó-rypälelajike soveltuu ihanteellisesti kuohuviinin valmistukseen, koska se on happokoostumukseltaan erityinen, erittäin happopitoinen, hienovaraisen omalaatuinen ja alkoholipitoisuudeltaan kohtuullinen. Soltvadkertilaisissa viininvalmistamoissa kehitettiin hiljattain menetelmä, jossa kuohuviiniä valmistetaan Ezerjó-rypäleistä 100 prosenttisesti valmistetusta viinistä. Tuotteen ainutlaatuisuus johtuu alueella viljeltyjen viinirypäleiden luonteesta, pelkistävien viininvalmistusmenetelmien käytöstä sekä perinteisestä pullokäymisestä ja -kypsytyksestä.

Syy-yhteyden esittely ja kuvaus (kuohuviini)

| — | Pääasiassa hiekkamaan erityispiirteiden vuoksi ympäristöllä on merkittävä vaikutus kuohuviinin ominaisuuksiin: |
| --- | --- |

—

Pääasiassa hiekkamaan erityispiirteiden vuoksi ympäristöllä on merkittävä vaikutus kuohuviinin ominaisuuksiin:

| — | Kalkkipitoinen maaperä antaa kuohuviinille sen tyypillisen ja hienostuneen hapokkaan koostumuksen. |
| --- | --- |

—

Kalkkipitoinen maaperä antaa kuohuviinille sen tyypillisen ja hienostuneen hapokkaan koostumuksen.

| — | Koska rypäleet poimitaan varhain, kuohuviinin hapot ovat eloisia ja raikkaita. |
| --- | --- |

—

Koska rypäleet poimitaan varhain, kuohuviinin hapot ovat eloisia ja raikkaita.

| — | Pohjamaan mineraalipitoisuus voimistaa viinin ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

—

Pohjamaan mineraalipitoisuus voimistaa viinin ominaispiirteitä.

| — | Soltvadkertin järven lämpötilalla on tasapainottava vaikutus, sillä se säätelee pohjaveden saatavuutta ja luo suotuisat kosteustasot. Pohjaveden taso on lähellä maanpintaa, joten vesi voi imeytyä viiniköynnösten juuriin helposti. Auringonpaisteiset tunnit ja suotuisa pohjaveden saanti auttavat rypäleitä kasvamaan tasaisesti, mikä takaa tasaisen korkean viininviljelyn laadun. Näin vuosikerran merkitys vähenee ja korkealaatuista kuohuviiniä voidaan tuottaa tasalaatuisista rypäleistä lähes joka vuosi. |
| --- | --- |

—

Soltvadkertin järven lämpötilalla on tasapainottava vaikutus, sillä se säätelee pohjaveden saatavuutta ja luo suotuisat kosteustasot. Pohjaveden taso on lähellä maanpintaa, joten vesi voi imeytyä viiniköynnösten juuriin helposti. Auringonpaisteiset tunnit ja suotuisa pohjaveden saanti auttavat rypäleitä kasvamaan tasaisesti, mikä takaa tasaisen korkean viininviljelyn laadun. Näin vuosikerran merkitys vähenee ja korkealaatuista kuohuviiniä voidaan tuottaa tasalaatuisista rypäleistä lähes joka vuosi.

| — | Kasvukauden lämpösumma ja aurinkotuntien myönteinen vaikutus vauhdittavat rypäleiden kypsymistä, mikä antaa kuohuviinille sen hedelmäisen luonteen. |
| --- | --- |

—

Kasvukauden lämpösumma ja aurinkotuntien myönteinen vaikutus vauhdittavat rypäleiden kypsymistä, mikä antaa kuohuviinille sen hedelmäisen luonteen.

| — | Viinin nopea käsittely pelkistävällä tekniikalla säilyttää lajikkeen tuoreet aromit ja antaa sille elegantin värin. Tämän seurauksena kuohuviinin valmistuksen aikana autolyysissä muodostuva aromi on kevyt. |
| --- | --- |

—

Viinin nopea käsittely pelkistävällä tekniikalla säilyttää lajikkeen tuoreet aromit ja antaa sille elegantin värin. Tämän seurauksena kuohuviinin valmistuksen aikana autolyysissä muodostuva aromi on kevyt.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Merkintäsäännöt – Yleiset merkintäsäännöt

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Pienempiin maantieteellisiin yksiköihin viittaavat paikkakuntien nimet: Csábor, Szarvaskút-dűlő, Kútágas-dűlő. Paikallisalueen nimeä saa kuitenkin käyttää vain, jos 100 prosenttia viinin valmistamiseen käytetyistä rypäleistä on tuotettu kyseisellä alueella.

Linkki eritelmään

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---