# Europeiska unionens C 196/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 196 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången11 juni 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 196

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången11 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2020/C 196/01 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om att stärka tränares förmåga genom att förbättra möjligheterna att förvärva färdigheter och kompetens | 1 |
| 2020/C 196/02 | Rådets slutsatser om Rymden för ett hållbart Europa | 8 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 196/03 | Eurons växelkurs — 10 juni 2020 | 12 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2020/C 196/01

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om att stärka tränares förmåga genom att förbättra möjligheterna att förvärva färdigheter och kompetens

1

2020/C 196/02

Rådets slutsatser om Rymden för ett hållbart Europa

8

Europeiska kommissionen

2020/C 196/03

Eurons växelkurs — 10 juni 2020

12

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 196/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Meddelande till exportörer om tillämpningen av REX-systemet i Europeiska unionen med avseende på frihandelsavtalet med Vietnam | 16 |
| 2020/C 196/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 17 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 196/08 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 19 |
| 2020/C 196/09 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 | 33 |
| 2020/C 196/10 | Tillkännagivande om ansökan enligt artikel 35 i direktiv 2014/25/EU Ansökan gjord av en upphandlande enhet | 45 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 196/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

13

2020/C 196/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

15

2020/C 196/06

Meddelande till exportörer om tillämpningen av REX-systemet i Europeiska unionen med avseende på frihandelsavtalet med Vietnam

16

2020/C 196/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

17

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 196/08

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

19

2020/C 196/09

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

33

2020/C 196/10

Tillkännagivande om ansökan enligt artikel 35 i direktiv 2014/25/EU Ansökan gjord av en upphandlande enhet

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/1

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om att stärka tränares förmåga genom att förbättra möjligheterna att förvärva färdigheter och kompetens

(2020/C 196/01)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 1. | Idrott erkänns på grund av sin sociala och samhälleliga dimension som ett viktigt verktyg för hälsa, utbildning, utveckling av färdigheter, främjandet av värden och social delaktighet, och den har stort socialt och ekonomiskt värde, både sett till sysselsättning och till frivilliga insatser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tränarverksamhet, oavsett om den utförs av frivilligarbetare eller av tränare som är anställda eller egenföretagare, påverkar idrottare och idrottsutövare avsevärt, både vad gäller deras direkta träning och inlärningsprocess samt deras personliga utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tränare kan hjälpa till att hantera samhälleliga utmaningar som rör fysisk aktivitet och välbefinnande, underlätta förvärvandet av sociala och andra grundläggande färdigheter, främja rent spel och förespråka etiska värderingar bland alla samhällsmedlemmar. Det gäller särskilt under hälsokriser, såsom under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inom idrotten är färdigheter och kompetens avgörande för alla tränares personliga utveckling, anställbarhet och professionella utveckling, så att de på ett bra sätt både kan hantera de olika utmaningar som de regelbundet ställs inför i sitt arbete och samhällets ökande förväntningar. Det har samma betydelse när det gäller att säkerställa idrottarnas och idrottsutövarnas säkerhet, bibehålla utövarnas motivation för en hälsosam och aktiv livsstil, utveckla deras färdigheter och kompetens samt främja idrottens värden. Tränare med relevanta färdigheter och relevant kompetens kan bidra till utvecklingen av en mer strukturerad ram för sektorn för fysisk aktivitet och idrott. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I EU-arbetsplanen för idrott (2017–2020) (1) erkänns idrotten och samhället, och särskilt tränare och betydelsen av deras kvalifikationer och kompetenser, som ett av de prioriterade temana för EU-samarbetet på idrottsområdet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2) understryker man att stödjandet av människor över hela Europa, så att de kan tillägna sig de färdigheter och kunskaper de behöver för sin personliga utveckling, hälsa, anställbarhet och sociala delaktighet, också bidrar till att stärka Europas motståndskraft i tider av snabba och djupgående förändringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I Unescos internationella stadga för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott (3) framhålls det att all personal med yrkesansvar för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott måste ha passande kvalifikationer och utbildning samt tillgång till fortsatt yrkesmässig utveckling. Tränare, ledare och stödpersonal som arbetar frivilligt bör erbjudas lämplig utbildning och handledning. Möjligheter knutna till inkluderande och anpassad träning på alla olika nivåer bör vara allmänt tillgängliga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Enligt en studie från 2016 om idrottskvalifikationer som erhållits genom idrottsorganisationer och utbildningsinstitut (4) erkänner Europeiska unionen, medlemsstaterna och idrottsorganisationerna behovet av att öka antalet välkvalificerade personer inom idrottssektorn. Behovet är kopplat till den senaste tidens ökade medvetenhet om den betydelse som idrott har för samhället. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I rådets slutsatser om tränarnas roll i samhället (5) påpekas att tränarnas arbete är kopplat till ansvar, färdigheter och kompetens, och en fråga som tas upp är utökade möjligheter för tränare till livslångt lärande och utbildning. I detta avseende uppmanades medlemsstaterna att stödja utvecklingen av reell kompetens och av ett system för livslångt lärande och att inom idrottsutbildningssystemet främja en strategi baserad på resultat av lärande som bygger både på målen enligt de nationella referensramarna för kvalifikationer och enligt den europeiska referensramen för kvalifikationer och, i förekommande fall, på inkludering av tränarkvalifikationer i de nationella referensramarna för kvalifikationer med hänvisning till den europeiska referensramen för kvalifikationer (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | I rådets slutsatser om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning (7) uppmanas medlemsstaterna att stödja vidareutbildning av idrottslärare, tränare, annan idrottspersonal och volontärer i allmänhet så att de kan inkludera personer med funktionsnedsättning i olika idrottssammanhang i och utanför skolan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I rådets slutsatser om skydd av barn inom idrotten (8) uppmanas medlemsstaterna bland annat att överväga att införa och stärka åtgärder för grundutbildning och fortbildning som riktar sig till tränare i syfte att förebygga såväl fysiskt som psykiskt våld och övergrepp. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I riktlinjerna för minimikraven när det gäller tränares färdigheter och kompetens (9), som utarbetats av kommissionens expertgrupp för kompetens- och personalutveckling inom idrotten, beskrivs de nyckelkompetenser som en tränare bör besitta. |
| --- | --- |

12.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, BEAKTAR FÖLJANDE:

| 13. | I medlemsstaterna skiljer det sig åt vilka institutioner och organisationer som ansvarar för utbildningen av tränare, och därför ser utbildningssystemen olika ut. I detta sammanhang måste arbetsmarknadsparternas roll i varje medlemsstat respekteras, i enlighet med nationell praxis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tränare kan vara delaktiga på olika sätt och på olika nivåer i medlemsstaterna – de kan vara frivilligarbetare, anställda eller egenföretagare, och det kan handla om personer som är engagerade inom idrott på gräsrotsnivå eller på professionell nivå. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Trots problemet med olika tillvägagångssätt och avsaknaden av systematisk uppgiftsinsamling om antalet och de olika typerna av tränare på EU-nivå finns det vissa siffror och uppskattningar som återspeglar situationen. Enligt de tillgängliga uppgifterna ökade sysselsättningen inom idrott i EU mellan 2011 och 2018 (10). Siffrorna omfattar emellertid inte de tränare som arbetar frivilligt. Frivilligarbete blir dock allt vanligare, och antalet frivilligtränare runtom i EU är mycket stort. Beräkningar visar att det kan finnas upp till 5–9 miljoner tränare i Europa, som uppskattningsvis arbetar med 50–100 miljoner idrottsdeltagare (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Förändringar och utmaningar i samhället och inom idrotten, till exempel vad gäller demografi, pandemier och andra hälsokriser, stillasittande livsstilar, nya träningsmetoder (inbegripet innovation och tekniska förändringar), utveckling vad gäller skyddet av idrottens integritet och den roll som tränarna har i utbildningen och den sociala delaktigheten understryker behovet av att tillhandahålla lämplig utbildning och träning så att tränarna lyckas möta dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Att uppmuntra särskilda grupper av människor (12) att delta i idrott kräver vissa särskilda färdigheter och viss särskild kompetens, särskilt vad gäller säker miljö och idrottares och idrottsutövares fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Deltagandet i idrott och fysiska aktiviteter minskar (13). Detta kan också kopplas till olika utmaningar som har att göra med urbaniseringen och bristen på grönområden i städerna, demografi och livsstil. Målet att öka den fysiska aktiviteten i det europeiska samhället kan öka pressen och kraven på idrottssektorn, däribland tränarna. Därför bör tränarnas förmåga att motivera medborgarna till att delta i idrott och fysisk aktivitet och bidra till deras hälsa och välbefinnande stärkas, och behovet av att utveckla nya program för fysisk aktivitet och träningsmetoder anpassade till kraven i ett samhälle i förändring och i tider av hälsokris, såsom covid-19-pandemin, bör beaktas. |
| --- | --- |

18.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 19. | Det finns skillnader i kraven på utbildning och tränarkvalifikationer såväl mellan medlemsstater som mellan olika idrottsorganisationer, och utbildningsanordnarna erbjuder olika utbildningsprogram för tränare. Tränare kan förvärva färdigheter och kompetens genom formell utbildning och ickeformellt och informellt lärande. Situationen i medlemsstaterna när det gäller system för erkännande och validering av ickeformellt och informellt lärande varierar också. |
| --- | --- |

19.

| 20. | På EU-nivå stöds idrottens utbildningsdimension genom Erasmus+-programmet, pilotprojekt och förberedande åtgärder samt andra finansieringsinstrument. Projekt ger möjligheter till lärande, utbyten och rörlighet och ökar tränarnas färdigheter och kompetens, särskilt genom utbyte och utveckling av god praxis. |
| --- | --- |

20.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER GÖRA FÖLJANDE:

| 21. | I samarbete med idrottsrörelsen öka medvetenheten om tränarnas roll inom idrotten och i samhället, och om betydelsen av de färdigheter och den kompetens som är avgörande för tränarnas arbete och som kan främja uppskattning och erkännande av det värdefulla arbete som tränare utför. |
| --- | --- |

21.

| 22. | I samarbete med idrottsrörelsen förbättra möjligheterna till utbildning och förvärvandet av färdigheter och kompetens för frivilligarbete samt för de tränare som är anställda eller egenföretagare, med hänsyn till jämställdhet och mångfald bland tränare, delaktighetens typ och nivå, ansvarsområden, de kvalifikationer, de färdigheter och den kompetens som förvärvats, samt motivera tränare att dra nytta av de möjligheter som erbjuds. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Uppmuntra till samarbete mellan idrotts- och utbildningssektorerna för att utveckla utbildningsprogram för tränare, samtidigt som man bland annat beaktar arbetsmarknadens behov och de möjligheter som teknik, digitala verktyg och innovation erbjuder. Hur programmen ska genomföras under hälsokriser, såsom covid-19-pandemin, bör tas i beaktande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | I lämpliga fall uppmuntra idrottssektorn att utveckla kurser eller moduler för utbildning och träning inriktade på allmänt tillämpliga tränarfärdigheter, som till exempel rör ledning, pedagogik, integritet och säkerhet, och att erbjuda dessa kurser till tränare inom alla olika typer av idrott, i syfte att öka samarbete och lärande mellan idrotter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | I samarbete med idrottsrörelsen främja erkännande och validering av ickeformellt och informellt lärande inom idrotten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Utbyta erfarenheter och på lämpligt sätt bidra till att tränarkvalifikationer inkluderas i de nationella referensramarna för kvalifikationer inom ramen för genomförandet av den europeiska referensramen för kvalifikationer, vilket kan bidra till ett officiellt erkännande av tränaryrket och till inlärarnas och arbetstagarnas rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Främja möjligheterna knutna till modern teknik i systemen för utbildning och träning, såsom nätbaserat lärande, som ett komplement till traditionella metoder, så att fler tränare förses med nödvändiga färdigheter och nödvändig kompetens, med beaktande av de ekonomiska konsekvenser som användningen av modern teknik kan ha för tränare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Framhålla tränares färdigheter och kompetens som avgörande för möjligheten att förse alla idrottare och idrottsutövare, inbegripet särskilda grupper av människor, med säkra träningsförhållanden som är anpassade till deras skiftande behov, förmågor och kapacitet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Uppmuntra idrottsrörelsen att se till att tränarna har de färdigheter och den kompetens som behövs för att arbeta med särskilda grupper av människor, särskilt vad gäller säker miljö och idrottares och idrottsutövares fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Uppmuntra till utbildningsmöjligheter för alla tränare, i de fall där det är lämpligt, som en del av nationella och/eller subnationella strategier och åtgärder inom idrott och hälsofrämjande fysiska aktiviteter, med beaktande av tränarnas utbildningsbehov, de krav som professionell idrott och idrott på gräsrotsnivå ställer, de behov och förmågor som idrottare och idrottsutövare har, samt könsperspektivet. |
| --- | --- |

30.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN GÖRA FÖLJANDE:

| 31. | Fortsätta att stödja utbildningsdimensionen inom idrotten genom att förbättra utbildningen, träningsprogrammen och möjligheterna till lärande för tränare, inbegripet vad gäller arbete med särskilda grupper av människor och arbete under hälsokriser som covid-19-krisen. I detta avseende bör även de möjligheter som teknik, digitala verktyg och innovation erbjuder tas i beaktande. |
| --- | --- |

31.

| 32. | På nationell nivå och EU-nivå främja och stödja tillgängligheten till diversifierade läro- och utbildningsvägar inom hela idrottssektorn, och främja ickeformellt lärande både offline och online som en möjlighet för tränare att skaffa sig den träning som behövs. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Stödja tränarnas utbildning, läranderörlighet och anställbarhet genom EU:s relevanta program, fonder och instrument och uppmuntra till samarbete med alla aktörer vad gäller effektiv användning av dessa instrument som en möjlighet att förbättra utbildningen och träningen av tränare, underlätta utbyte av bästa praxis och dela information om pågående projekt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | I samarbete med idrottsrörelsen främja genomförandet av riktlinjerna för minimikraven när det gäller tränares färdigheter och kompetens hos alla relevanta aktörer inom idrottssektorn. |
| --- | --- |

34.

| 35. | I samarbete med alla berörda parter överväga att stödja utvecklingen av jämförbara uppgiftsinsamlingssystem så att man får en bild av det totala antalet personer som medverkar till träning och typen och nivån av deras delaktighet, samt av kvalitativa studier av deras kvalifikationsnivåer, utbildningsbehov och andra relevanta frågor. I detta avseende kan vid behov alla befintliga instrument, inbegripet Europass, användas. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Stödja, främja och sprida studier och publikationer om utbildningsmöjligheter och utbildningssystem för tränare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Stödja relevant verksamhet, inbegripet utbyte av information och erfarenheter mellan beslutsfattare och aktörer inom idrotten i syfte att främja minimikraven när det gäller tränares färdigheter och kompetens, erkännandet av reell kompetens på grundval av läranderesultat och utvecklingen av ett system för livslångt lärande för tränare, inbegripet frivilligarbetare |
| --- | --- |

37.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR IDROTTSRÖRELSEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 38. | Beakta riktlinjerna för minimikraven när det gäller tränares färdigheter och kompetens när man tar fram strategiska dokument, utvecklar nya utbildningsprogram för tränare – såväl frivilligarbetare som anställda och egenföretagande tränare – och uppdaterar de befintliga programmen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Utveckla program för att förvärva färdigheter och kompetens att arbeta med särskilda grupper och säkerställa att tränare har de rätta kvalifikationerna vad gäller säker miljö och idrottares och idrottsutövares fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande, bland annat under hälsokriser, som covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | I samarbete med relevanta institutioner på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå förbättra det sektorsövergripande samarbetet så att man kan tillämpa nya insikter och metoder i det dagliga arbetet och involvera forsknings- och innovationssektorn i utvecklingen av utbildningsprogram för tränare. I detta avseende uppmana till samarbete mellan tränare och forskarsamhället för att främja en skräddarsydd överföring av vetenskaplig forskning som tränare kan använda i sitt dagliga arbete. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Framhålla utbildning av träning och de nödvändiga färdigheter och den nödvändiga kompetens som de förvärvar som en tillgång för idrottsorganisationerna. I detta avseende uppmuntra tränare att delta i verksamhet för livslångt lärande, inbegripet utbildning i tränarfärdigheter på plats och de möjligheter som modern teknik kan tillföra som mervärde till utbildningen, och inom idrottsträningen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Utnyttja relevanta EU-fonder och EU-program för att förbättra möjligheterna till och kvaliteten på utbildningen för tränare, oavsett om de är frivilligarbetare, anställda eller egenföretagare. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT C 189, 15.6.2017, s. 5.

(2)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

(5)  EUT C 423, 9.12.2017, s. 6.

(6)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2017 om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande.

(7)  EUT C 192, 7.6.2019, s. 18.

(8)  EUT C 419, 12.12.2019, s. 1.

(9)  I rådets slutsatser om tränarnas roll i samhället (2017) uppmanades kommissionen att överväga att som ett led i arbetet i kommissionens expertgrupp för kompetens- och personalutveckling börja utforma riktlinjer för grundläggande krav när det gäller tränares färdigheter och kompetens.

(10)  Enligt uppgifter från Eurostat (Employment in sport – Statistics Explained, Eurostat, 2019) ökade sysselsättningen inom idrott med 3,2 % mellan 2013 och 2018 vad gäller årlig genomsnittlig tillväxttakt. Projektet ESSA–SPORT från 2019 visade att den ackumulerade tillväxttakten mellan 2011 och 2018 låg på 19,2 %; för tränare, handledare och ledare inom idrott låg tillväxttakten på 85,2 %.

(11)  Projektet CoachLearn, 2015.

(12)  Se definitionen i bilagan.

(13)  Särskild Eurobarometerundersökning om idrott och fysisk aktivitet 472, mars 2018.

---

BILAGA

Definitioner

I dessa slutsatser gäller följande definitioner:

tränare: de personer som planerar och tillhandahåller idrottsträning genom säker tillämpning av påvisbara färdigheter och kunskaper vad gäller mål avseende prestationer, rekreation och hälsa (1).

särskilda grupper av människor: kan bland annat vara barn, ungdomar, äldre personer, personer med funktionsnedsättning, personer från missgynnade förhållanden och personer med hälsoproblem, oavsett kön och etniskt ursprung.

Referenser

Vid antagandet av dessa slutsatser erinrar rådet särskilt om följande:

| — | Särskild Eurobarometerundersökning om frivilligarbete och solidaritet mellan generationerna, oktober 2011. |
| --- | --- |

—

Särskild Eurobarometerundersökning om frivilligarbete och solidaritet mellan generationerna, oktober 2011.

| — | Särskild Eurobarometerundersökning om idrott och fysisk aktivitet 472, mars 2018. |
| --- | --- |

—

Särskild Eurobarometerundersökning om idrott och fysisk aktivitet 472, mars 2018.

| — | Projektet CoachLearn,
  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf |
| --- | --- |

—

Projektet CoachLearn,

http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

| — | Rådets slutsatser om tränarnas roll i samhället (EUT C 423, 9.12.2017, s. 6). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om tränarnas roll i samhället (EUT C 423, 9.12.2017, s. 6).

| — | Rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar (EUT C 172, 27.5.2015, s. 8). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om att maximera den roll som idrott på gräsrotsnivå spelar för att utveckla övergripande färdigheter, särskilt bland ungdomar (EUT C 172, 27.5.2015, s. 8).

| — | Rådets slutsatser om skydd av barn inom idrotten (EUT C 419, 12.12.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om skydd av barn inom idrotten (EUT C 419, 12.12.2019, s. 1).

| — | Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission, Ecorys, 2017. |
| --- | --- |

—

Mapping and analysis of education schemes for coaches from a gender perspective: a report to the European Commission, Ecorys, 2017.

| — | Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, Ecorys, 2018. |
| --- | --- |

—

Mapping on access to sport for people with disabilities: a report to the European Commission, Ecorys, 2018.

| — | Projektet ESSA-Sport, 2019, https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available |
| --- | --- |

—

Projektet ESSA-Sport, 2019, https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available

| — | Europeiska kommissionen, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062 |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062

| — | Unescos internationella stadga för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott, SHS/2015/PI/H/14 REV. |
| --- | --- |

—

Unescos internationella stadga för skolidrott, fysisk aktivitet och idrott, SHS/2015/PI/H/14 REV.

| — | Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (EUT C 467, 15.12.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en ny kompetensagenda för ett konkurrenskraftigt Europa för alla (EUT C 467, 15.12.2016, s. 1).

| — | Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes, Europeiska kommissionen, 2016 (2). |
| --- | --- |

—

Study on sport qualifications acquired through sport organisations and (sport) educational institutes, Europeiska kommissionen, 2016 (2).

| — | Rådets resolution om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020) (EUT C 189, 15.6.2017, s. 5). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en EU-arbetsplan för idrott (1 juli 2017–31 december 2020) (EUT C 189, 15.6.2017, s. 5).

| — | Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

| — | Direktiv 2013/55/EU om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (EUT L 354, 28.12.2013, s. 132). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2013/55/EU om ändring av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (EUT L 354, 28.12.2013, s. 132).

| — | Rådets rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EUT C 189, 15.6.2017, s. 15). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EUT C 189, 15.6.2017, s. 15).

| — | Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete (EUT C 189, 15.6.2017, s. 40). |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om idrott som en plattform för social delaktighet genom frivilligarbete (EUT C 189, 15.6.2017, s. 40).

| — | Rådets slutsatser om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning (EUT C 192, 7.6.2019, s. 18). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om tillgänglighet till idrott för personer med funktionsnedsättning (EUT C 192, 7.6.2019, s. 18).

---

(1)  Den definition av tränare som man enades om i rådets slutsatser om tränarnas roll i samhället.

(2)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/8

---

Rådets slutsatser om Rymden för ett hållbart Europa

(2020/C 196/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM

| A. | fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som fastställer EU:s befogenhet vad gäller rymden (1), |
| --- | --- |

A.

fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som fastställer EU:s befogenhet vad gäller rymden (1),

| B. | meddelandet från kommissionen om en rymdstrategi för Europa av den 26 oktober 2016 (2) och rådets slutsatser om en rymdstrategi för Europa av den 30 maj 2017 (3), |
| --- | --- |

B.

meddelandet från kommissionen om en rymdstrategi för Europa av den 26 oktober 2016 (2) och rådets slutsatser om en rymdstrategi för Europa av den 30 maj 2017 (3),

| C. | rådets slutsatser om rymden som en drivkraft av den 28 maj 2019 (4), |
| --- | --- |

C.

rådets slutsatser om rymden som en drivkraft av den 28 maj 2019 (4),

| D. | Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling, särskilt nr 4 – god utbildning för alla, nr 5 – jämställdhet, nr 8 – anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, nr 9 – hållbar industri, innovationer och infrastruktur, nr 10 – minskad ojämlikhet, nr 13 – bekämpa klimatförändringarna, nr 14 – hav och marina resurser, nr 15 – ekosystem och biologisk mångfald, och nr 17 – genomförande och globalt partnerskap (5), |
| --- | --- |

D.

Förenta nationernas (FN) mål för hållbar utveckling, särskilt nr 4 – god utbildning för alla, nr 5 – jämställdhet, nr 8 – anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, nr 9 – hållbar industri, innovationer och infrastruktur, nr 10 – minskad ojämlikhet, nr 13 – bekämpa klimatförändringarna, nr 14 – hav och marina resurser, nr 15 – ekosystem och biologisk mångfald, och nr 17 – genomförande och globalt partnerskap (5),

| E. | de principer som erkänns i fördraget innehållande principer för staternas uppträdande vid utforskandet och utnyttjandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar, |
| --- | --- |

E.

de principer som erkänns i fördraget innehållande principer för staternas uppträdande vid utforskandet och utnyttjandet av yttre rymden, däri inbegripet månen och övriga himlakroppar,

Rymden för långsiktig hållbar tillväxt

| 1. | BETONAR behovet av att verka för utvecklingen av en hållbar europeisk rymdsektor för att möta framtida generationers krav och garantera den europeiska konkurrenskraften; ÄR MEDVETET OM rymdsektorns växande strategiska betydelse; ÄR MEDVETET OM att rymdsektorn genomgår en snabb omvandling på grund av en ökande tillgång och efterfrågan på rymdbaserade produkter och tjänster samt tekniska förändringar och framväxten av ”den nya rymden”, med nya aktörer, en mängd tillämpningar inom olika ekonomiska verksamheter [...] och större investeringar från den privata sektorn parallellt med intensifierade kontakter mellan regeringar, inbegripet genom rymdorganisationer, mellanstatliga organisationer, den privata sektorn, universitet, forskningsorganisationer och samhället, |
| --- | --- |

1.

| 2. | ÄR MEDVETET OM den nuvarande covid-19-pandemins globala verkan på kort, medellång och lång sikt, och FRAMHÅLLER behovet av att bygga vidare på tillvaratagna erfarenheter; UNDERSTRYKER att rymdteknik och rymdtjänster kan bidra till att hantera situationen, och BETONAR rymdsektorns betydelse för att få ekonomin på fötter med sikte på en hållbar framtid och ett mer motståndskraftigt samhälle, |
| --- | --- |

2.

| 3. | FRAMHÅLLER att rymdsektorn erbjuder många möjligheter att stödja en långsiktig hållbar tillväxt genom att verka för sociala och ekonomiska framsteg, bland annat i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, Sendai-ramverket (6), Parisavtalet (7) och EU:s strategiska prioriteringar såsom den europeiska pelaren för sociala rättigheter (8) samt ett välgrundat beslutsfattande, och att förbättra den offentliga politiken inom alla sektorer, och BETONAR att geovetenskap, europeiska rymddata och rymdtjänster och europeisk rymdteknik kan bidra till den europeiska gröna given (9) och därmed göra det möjligt för Europa att bli världsledande i omställningen till en hållbar värld genom att bemöta samhällsutmaningar och bevara de naturliga ekosystemens funktion till gagn för kommande generationer, |
| --- | --- |

3.

| 4. | BETONAR vikten av rymdverksamhetens hållbarhet, med tanke på dess betydelse för förverkligandet av FN:s mål för hållbar utveckling; UNDERSTRYKER att säkerställandet av en långsiktigt hållbar rymdmiljö kräver ett bredare internationellt samarbete och informationsutbyte i syfte att bevara en fungerande, hållbar och säker rymdmiljö; UPPMANAR till frivilligt genomförande av FN:s riktlinjer för långsiktig hållbarhet för verksamhet i yttre rymden, |
| --- | --- |

4.

| 5. | BETONAR att den globala konkurrensen och de nya modellerna för hållbar tillväxt kräver omfattande omvandlingar av organisation, leveranskedjor, arbetstillfällen och färdigheter inom industrin, inbegripet i rymdsektorn, |
| --- | --- |

5.

| 6. | KONSTATERAR att EU:s rymdprogram, i synergi med Horisont Europa, tillsammans med Europeiska rymdorganisationens (ESA) och Europeiska organisationen för utnyttjande av meteorologiska satelliters (Eumetsat) program och medlemsstaternas verksamhet inom sina respektive roller och ansvarsområden tillhandahåller stöd så att Europa kan förbli en ledande internationell aktör när det gäller att hantera olika samhällsutmaningar och att stärka den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft i hela värdekedjan, i synnerhet genom att komma tillrätta med beroendet av kritisk teknik, på marknader med en snabb utveckling, |
| --- | --- |

6.

| 7. | ERKÄNNER vikten av att främja korsbefruktning och spin-off-effekter mellan rymdsektorn och andra sektorer, med beaktande av kapaciteten hos små och medelstora företag och uppstartsföretag vad gäller att utveckla en europeisk industri som är hållbar, motståndskraftig och flexibel inför den globala konkurrensen och de överväldigande samhällsutmaningarna, |
| --- | --- |

7.

| 8. | ÄR MEDVETET OM den digitala omvandlingens och spetsteknikens möjligheter (exempelvis automatisering, konnektivitet, stordata, artificiell intelligens, kvantteknik, högpresterande databehandling, avancerad tillverkning, sakernas internet) vad gäller att maximera synergierna med rymdindustrin och bidra till att skapa nya affärsmöjligheter med hög tillväxt i Europa och forma den europeiska ekonomiska basen och den europeiska sociala sammanhållningen såsom framhålls i industristrategin (10), SMF-strategin (11), den nya EU-strategin för data (12) och Europas digitala framtid (13), |
| --- | --- |

8.

| 9. | ÄR MEDVETET OM att rymden spelar en viktig roll i och bidrar till utvecklingen av de färdigheter, den teknik och de tjänster som krävs för att bygga ett motståndskraftigt samhälle som kan hantera globala utmaningar i en föränderlig värld, såsom klimatförändringar, förstöring av ekosystem, hälsokriser, livsmedelstrygghet och migration, |
| --- | --- |

9.

| 10. | ERKÄNNER att användningen av rymdtjänster och rymddata inom andra sektorer såsom hälsa, transport, säkerhet, jordbruk, landsbygdsutveckling, skogsbruk, fiske, förvaltning av resurser, energi, logistik, försvar, kultur, turism och katastrofberedskap såväl som övervakning av klimat, biologisk mångfald eller naturresurser och kulturtillgångar ger industrin möjlighet att utveckla värdefulla tjänster under hela värdekedjan och ger de offentliga sektorerna möjlighet att förbättra de politiska besluten; ERKÄNNER att denna användning också skulle kunna främja högkvalitativa och värdefulla arbetstillfällen och långsiktig sysselsättning, och därmed förbättra produktiviteten och motståndskraften i EU:s ekonomi och samhälle i stort och stödja ett hållbart Europa, |
| --- | --- |

10.

| 11. | FRAMHÅLLER att rymdlösningar på ett avgörande sätt bidrar till den utmaning som en klimatneutral ekonomi innebär, i synnerhet genom digital innovation, genom att erbjuda enhetliga, snabba och säkra tjänster, stimulera kretsloppsekonomi och smart förvaltning av resurser, främja smarta städer och smarta byar och bedöma politikens konsekvenser genom att övervaka jordens atmosfär, ekosystem och klimat, |
| --- | --- |

11.

| 12. | BETONAR vikten av EU:s rymdprogram och Horisont Europa; FRAMHÅLLER vikten för EU av europeiska oberoende kritiska rymdsystem såsom positionering [...] och tidsbestämning, klimat och växthusgaser och miljöövervakning, statlig telekommunikation och tillgång till rymden, och UPPMANAR Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att underlätta och främja användningen av de data och tjänster som tillhandahålls av Copernicus, Galileo och Egnos vid genomförandet av politik som inte avser rymden på europeisk och nationell nivå; INSER mervärdet hos befintliga och nya samarbetsprojekt (t.ex. rymdlägesbilder) för europeisk hållbarhet, |
| --- | --- |

12.

| 13. | UPPMANAR kommissionen att utarbeta en djupgående analys av den aktuella europeiska situationen och de framtida perspektiven för ”den nya rymden” och dess bidrag till den europeiska ekonomin i form av att den utökar den befintliga marknadskapaciteten, stöder små och medelstora företag och uppstartsföretag samt bidrar till framväxten av nya aktörer och nya projekt, och BETONAR vikten av att bistå medlemsstater med växande kapacitet på rymdområdet samt deras industri och akademiska sektor i deras aktiva arbete för att utnyttja den fulla potentialen hos EU:s rymdekonomi och stärka unionens ekonomiska motståndskraft, |
| --- | --- |

13.

Utbildning och färdigheter för rymden

| 14. | KONSTATERAR att Europa i en globaliserad värld med snabb teknisk utveckling, automatisering och digitalisering i samband med nya scenarier i fråga om handel och ekonomi, och samhällsutmaningar såsom klimatförändringar, utbrott av hälsokriser och demografiska förändringar måste intensifiera sina insatser för att utveckla kunskap, tvärvetenskapliga färdigheter och nödvändig kompetens för att nå adekvata lösningar; BETONAR att en rättvis omställning till en ny digital och grön ekonomi kräver investeringar i människor för att stödja både den ekonomiska och den sociala agendan; UPPMANAR Europeiska kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och i samarbete med industrin, forskningsorganisationer och den akademiska världen identifiera framtida kompetensbrister och att överväga möjliga lösningar och riktade initiativ, |
| --- | --- |

14.

| 15. | UPPMANAR Europeiska kommissionen att bygga vidare på EU-strategin för data och den kommande uppdateringen av den nya kompetensagendan för Europa och EU:s handlingsplan för digital utbildning för att främja kompetensutveckling inom framväxande områden, inbegripet digitala färdigheter och dataanalys, i synnerhet med tanke på den ökande volymen av jordobservationsdata och andra rymddata, |
| --- | --- |

15.

| 16. | BETONAR vikten av att medlemsstaterna, i samarbete med den privata sektorn, universitet och forskningsorganisationer samt mellanstatliga organisationer intensifierar insatserna för att utveckla kompetenser och stimulera innovation och entreprenörskap i syfte att främja en attraktiv arbetsmiljö och en livskraftig rymdsektor, |
| --- | --- |

16.

| 17. | BETONAR vikten av investeringar i rymdrelaterade utbildningsprogram inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik på alla nivåer; BEAKTAR att rymdverksamhet sannolikt drar till sig unga akademikers och studenters intresse; BETONAR vikten av att säkerställa en stark kunskapsbas i den europeiska rymdsektorn, och INSER behovet av att uppmuntra den yngre generationen att studera och arbeta inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, bl.a. i syfte att främja balans mellan könen, och UPPMANAR medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att i samarbete med ESA och Eumetsat intensifiera de utåtriktade programmen, inbegripet praktiska aktiviteter, för att ge en positiv bild av rymdverksamheter och öka deras attraktionskraft bland unga i Europa, |
| --- | --- |

17.

| 18. | UPPMANAR Europeiska byrån för GNSS att samarbeta med medlemsstaterna och förse dem med tekniska upplysningar och specifikationer om marknadsutveckling och kompetensutveckling och att diskutera inrättandet av arbetsgrupper med relevanta nationella offentliga och privata experter som skulle bidra till att fastställa marknadsbehov och låta rymddata och rymdtjänster främja jobbskapande och påskynda massmarknadsspridningen, |
| --- | --- |

18.

| 19. | FRAMHÅLLER att befintliga och framtida initiativ för kunskapsöverföring och kapacitetsuppbyggnad även bör användas för att öka och sprida kunskaper i EU som helhet och bidra till att skapa en reserv av kunniga personer med rymdspecifika färdigheter för industrin, |
| --- | --- |

19.

| 20. | UPPMANAR medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att verka för ett mer integrerat synsätt på kompetensutveckling i rymdsektorns värdekedja som helhet, exempelvis genom att främja yrkesutbildning, e-lärande och kontinuerligt lärande samt gemensamma examina och kurser inom högre utbildning, |
| --- | --- |

20.

| 21. | FRAMHÅLLER vikten av regionalt samarbete, och EFTERLYSER ökat deltagande av regionala och lokala myndigheter i kompetensutveckling och kunskapsdelning för att främja jobbskapande, innovation och entreprenörskap i EU som helhet och därmed dra nytta av utvecklingen av en stark industri som bygger på rymdtillämpningar och rymdtjänster; UNDERSTRYKER behovet av att stärka samarbetet (även sektorsöverskridande) och utbytet av information och bästa praxis, och EFTERLYSER en förenkling av tillgången till EU-medel för kompetensutveckling. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Särskilt artiklarna 4 och 189.

(2)  Dok. 13758/16.

(3)  Dok. 9817/17.

(4)  Dok. 9248/19.

(5)  Resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015.

(6)  Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens i Sendai i Japan den 18 mars 2015.

(7)  Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session (inte översatt till svenska), FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Dok. 13129/17.

(9)  Dok. 15051/19.

(10)  Dok. 6782/20.

(11)  Dok. 6783/20.

(12)  Dok. 6520/20.

(13)  Dok. 6237/20.

---

Europeiska kommissionen

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/12

---

Eurons växelkurs (1)

10 juni 2020

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1375 |
| JPY | japansk yen | 122,16 |
| DKK | dansk krona | 7,4553 |
| GBP | pund sterling | 0,88963 |
| SEK | svensk krona | 10,4605 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0762 |
| ISK | isländsk krona | 150,70 |
| NOK | norsk krona | 10,5383 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,609 |
| HUF | ungersk forint | 343,13 |
| PLN | polsk zloty | 4,4524 |
| RON | rumänsk leu | 4,8349 |
| TRY | turkisk lira | 7,7145 |
| AUD | australisk dollar | 1,6220 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5228 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8157 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7357 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5746 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 352,17 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,8376 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0305 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5690 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 022,03 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8361 |
| PHP | filippinsk peso | 56,767 |
| RUB | rysk rubel | 78,1468 |
| THB | thailändsk baht | 35,422 |
| BRL | brasiliansk real | 5,5213 |
| MXN | mexikansk peso | 24,8255 |
| INR | indisk rupie | 85,9030 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1375

JPY

japansk yen

122,16

DKK

dansk krona

7,4553

GBP

pund sterling

0,88963

SEK

svensk krona

10,4605

CHF

schweizisk franc

1,0762

ISK

isländsk krona

150,70

NOK

norsk krona

10,5383

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,609

HUF

ungersk forint

343,13

PLN

polsk zloty

4,4524

RON

rumänsk leu

4,8349

TRY

turkisk lira

7,7145

AUD

australisk dollar

1,6220

CAD

kanadensisk dollar

1,5228

HKD

Hongkongdollar

8,8157

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7357

SGD

singaporiansk dollar

1,5746

KRW

sydkoreansk won

1 352,17

ZAR

sydafrikansk rand

18,8376

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0305

HRK

kroatisk kuna

7,5690

IDR

indonesisk rupiah

16 022,03

MYR

malaysisk ringgit

4,8361

PHP

filippinsk peso

56,767

RUB

rysk rubel

78,1468

THB

thailändsk baht

35,422

BRL

brasiliansk real

5,5213

MXN

mexikansk peso

24,8255

INR

indisk rupie

85,9030

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 196/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | CDP Equity SpA (CDPE) (Italien), som tillhör Cassa Depositi e Prestiti SpA (CDP). |
| --- | --- |

—

CDP Equity SpA (CDPE) (Italien), som tillhör Cassa Depositi e Prestiti SpA (CDP).

| — | Ansaldo Energia SpA (AEN) (Italien). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia SpA (AEN) (Italien).

CDPE förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela AEN.

Koncentrationen genomförs genom en förändring i styrningsstrukturen.

2.

| — | CDPE är ett holdingbolag som strävar efter att främja den italienska ekonomin genom att investera eget kapital i företag av stort nationellt intresse. CDPE ägs helt och hållet av CDP. CDP är ett finansinstitut som kontrolleras av den italienska staten och som är verksamt inom finansiering av utveckling, företag, internationell expansion och stadsutveckling. |
| --- | --- |

—

CDPE är ett holdingbolag som strävar efter att främja den italienska ekonomin genom att investera eget kapital i företag av stort nationellt intresse. CDPE ägs helt och hållet av CDP. CDP är ett finansinstitut som kontrolleras av den italienska staten och som är verksamt inom finansiering av utveckling, företag, internationell expansion och stadsutveckling.

| — | AEN är verksamt internationellt inom sektorn för elproducerande system och komponenter, de tillhandahåller turbiner, generatorer, nyckelfärdiga kraftverk samt tekniska tjänster till kärnkraftverk till en kundportfölj som omfattar offentliga myndigheter, oberoende producenter och industrikunder. Före transaktionen kontrollerades AEN gemensamt av CDPE och Shanghai Electric Hongkong Co. Limited. |
| --- | --- |

—

AEN är verksamt internationellt inom sektorn för elproducerande system och komponenter, de tillhandahåller turbiner, generatorer, nyckelfärdiga kraftverk samt tekniska tjänster till kärnkraftverk till en kundportfölj som omfattar offentliga myndigheter, oberoende producenter och industrikunder. Före transaktionen kontrollerades AEN gemensamt av CDPE och Shanghai Electric Hongkong Co. Limited.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/15

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 196/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd (HCC, Japan), kontrollerat av Showa Denko K.K. (SDK, Japan). |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd (HCC, Japan), kontrollerat av Showa Denko K.K. (SDK, Japan).

| — | Fiamm Energy Technology SpA (FET, Italien). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology SpA (FET, Italien).

HCC förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela FET.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | HCC: produktion av funktionella material så som elektronikmaterial, oorganiska material, polymera material och mönsterkortmaterial samt produktionen av avancerade komponenter och system, så som produkter till fordonsprodukter, energilagringsanordningar, elektronikkomponenter samt diagnostika och analysinstrument. |
| --- | --- |

—

HCC: produktion av funktionella material så som elektronikmaterial, oorganiska material, polymera material och mönsterkortmaterial samt produktionen av avancerade komponenter och system, så som produkter till fordonsprodukter, energilagringsanordningar, elektronikkomponenter samt diagnostika och analysinstrument.

| — | FET: produktion och distribution av blyackumulatorer (startbatterier och lagringsbatterier). FET kontrolleras för närvarande gemensamt av HCC och Elettra 1938 SpA (Elettra, Italien). |
| --- | --- |

—

FET: produktion och distribution av blyackumulatorer (startbatterier och lagringsbatterier). FET kontrolleras för närvarande gemensamt av HCC och Elettra 1938 SpA (Elettra, Italien).

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9842 – Hitachi Chemical Company/Fiamm Energy Technology

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/16

---

Meddelande till exportörer om tillämpningen av REX-systemet i Europeiska unionen med avseende på frihandelsavtalet med Vietnam

(2020/C 196/06)

Detta meddelande riktar sig till exportörer i Europeiska unionen som exporterar ursprungsprodukter till Vietnam och deklarerar produkternas ursprung i syfte att omfattas av den förmånliga tullbehandling som följer av frihandelsavtalet med Vietnam.

Protokoll 1 till frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam rör definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete. I artikel 15 i protokollet fastställs de allmänna kraven avseende de ursprungsintyg som krävs för att få omfattas av förmånlig tullbehandling. I punkt 1 i den artikeln föreskrivs att produkter med ursprung i Europeiska unionen vid import till Vietnam ska omfattas av förmånstullen i frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam vid inlämning av något av följande ursprungsbevis:

| a) | Ett ursprungsintyg (varucertifikat EUR.1) utfärdat av den exporterande partens behöriga myndigheter som upprättats i enlighet med artiklarna 16–18 i protokoll 1 (artikel 15.1 a). |
| --- | --- |

a)

Ett ursprungsintyg (varucertifikat EUR.1) utfärdat av den exporterande partens behöriga myndigheter som upprättats i enlighet med artiklarna 16–18 i protokoll 1 (artikel 15.1 a).

| b) | En ursprungsdeklaration som upprättats av en godkänd exportör enligt artikel 20 i protokoll 1 för en sändning oavsett värde, eller av vilken exportör som helst för sändningar vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR (artikel 15.1 b). |
| --- | --- |

b)

En ursprungsdeklaration som upprättats av en godkänd exportör enligt artikel 20 i protokoll 1 för en sändning oavsett värde, eller av vilken exportör som helst för sändningar vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR (artikel 15.1 b).

| c) | En ursprungsförsäkran som upprättats av exportörer som är registrerade i en elektronisk databas i enlighet med relevant unionslagstiftning efter det att unionen har underrättat Vietnam om att sådan lagstiftning gäller för dess exportörer. I en sådan underrättelse kan föreskrivas att leden a och b ska upphöra att gälla i unionen (artikel 15.1 c). |
| --- | --- |

c)

En ursprungsförsäkran som upprättats av exportörer som är registrerade i en elektronisk databas i enlighet med relevant unionslagstiftning efter det att unionen har underrättat Vietnam om att sådan lagstiftning gäller för dess exportörer. I en sådan underrättelse kan föreskrivas att leden a och b ska upphöra att gälla i unionen (artikel 15.1 c).

Den elektroniska databas som avses ovan är REX-systemet, i enlighet med relevant unionslagstiftning (artikel 68.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447).

Europeiska unionen underrättade Vietnam den 8 april 2020 om att artikel 15.1 c i protokoll 1 till frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam kommer att tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, och att leden a och b i samma punkt inte kommer att tillämpas. Produkter med ursprung i Europeiska unionen ska därför vid import till Vietnam omfattas av tullförmånstullen i frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam efter inlämnande av ursprungsförsäkringar som upprättats av registrerade exportörer, eller av vilken exportör som helst för sändningar vars totala värde inte överstiger 6 000 EUR. Ursprungsintyg EUR.1 och ursprungsdeklarationer kommer inte att utfärdas eller upprättas i Europeiska unionen för att omfattas av förmånlig tullbehandling i Vietnam.

I enlighet med artikel 19.6 i protokoll 1 till frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam är de villkor för upprättande av en ursprungsdeklaration som avses i artikel 19.1–19.5 med nödvändiga anpassningar tillämpliga på ursprungsförsäkringar. Så ska t.ex. texten i en ursprungsförsäkran vara densamma som texten i en ursprungsdeklaration, som anges i bilaga VI till protokoll 1 till frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam.

Aktörer från Europeiska unionen som redan är registrerade i syfte att omfattas av andra förmånsordningar ska använda sig av det REX-nummer som de redan har tilldelats.

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/17

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 196/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH (HCBE, Tyskland), gemensamt kontrollerat av Santander Consumer Bank AG (SCB, Tyskland) och Hyundai Capital Services, Inc. (HCS, Sydkorea). |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH (HCBE, Tyskland), gemensamt kontrollerat av Santander Consumer Bank AG (SCB, Tyskland) och Hyundai Capital Services, Inc. (HCS, Sydkorea).

| — | Sixt Leasing SE (Sixt Leasing, Tyskland). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE (Sixt Leasing, Tyskland).

HCBE förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela Sixt Leasing.

Koncentrationen genomförs genom ett offentligt bud tillkännagivet den 21 februari 2020.

2.

| — | HCBE: bank som är verksam i Tyskland inom finansieringstjänster för fordonsmarknaden, inklusive finansiell leasing, samt inom distribution av försäkringar. HCBE kontrolleras gemensamt av SCB och HCS. SCB, som hör till Santanderkoncernen med hemvist i Spanien, tillhandahåller leasing och andra fordonsfinansieringstjänster och distribuerar försäkringar i Tyskland, Frankrike, Österrike samt i flera andra EES- länder. HCS är den sydkoreanska biltillverkaren Hyundai Motor Groups gren för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

HCBE: bank som är verksam i Tyskland inom finansieringstjänster för fordonsmarknaden, inklusive finansiell leasing, samt inom distribution av försäkringar. HCBE kontrolleras gemensamt av SCB och HCS. SCB, som hör till Santanderkoncernen med hemvist i Spanien, tillhandahåller leasing och andra fordonsfinansieringstjänster och distribuerar försäkringar i Tyskland, Frankrike, Österrike samt i flera andra EES- länder. HCS är den sydkoreanska biltillverkaren Hyundai Motor Groups gren för finansiella tjänster.

| — | Sixt Leasing: Företag med säte i Tyskland som tillhandahåller fordonsleasing och tillhörande förvaltningstjänster för fordonsflottor i Tyskland, Frankrike och Österrike. Sixt Leasing distribuerar också försäkringar. |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing: Företag med säte i Tyskland som tillhandahåller fordonsleasing och tillhörande förvaltningstjänster för fordonsflottor i Tyskland, Frankrike och Österrike. Sixt Leasing distribuerar också försäkringar.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Brev:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/19

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 196/08)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Mór/Móri”

Referensnummer: PDO-HU-A1333-AM02

Datum för meddelandet: 10.3.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Införande av produkttypen premiumvin med beteckningen ”Mór”

| a) | Berörda kapitel i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda kapitel i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| — | III. Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- |

—

III. Specifika oenologiska metoder

| — | V. Högsta avkastning |
| --- | --- |

—

V. Högsta avkastning

| — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- |

—

VI. Tillåtna druvsorter

| — | VII. Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

VII. Samband med det geografiska området

| — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berörda delar i det sammanfattande dokumentet:






  — | Beskrivning av vinet eller vinerna |
| --- | --- | --- |

b)

Berörda delar i det sammanfattande dokumentet:

—

Beskrivning av vinet eller vinerna

| — | Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder |
| --- | --- |

—

Vinframställningsmetoder – Specifika oenologiska metoder

| — | Vinframställningsmetoder – Högsta avkastning |
| --- | --- |

—

Vinframställningsmetoder – Högsta avkastning

| — | Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

Samband med det geografiska området

| — | Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering: Vinodlingsområdet ”Mór” har en månghundraårig tradition av att producera framstående fylliga och mogna vita viner. Ändringen syftar till att skydda denna tradition och de berörda kategorierna av vin av högre kvalitet och samtidigt definiera dessa kategorier genom tillämpning av mindre genomsnittsskördar och angivna oenologiska metoder och genom användning av råvaror av högre kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Vinodlingsområdet ”Mór” har en månghundraårig tradition av att producera framstående fylliga och mogna vita viner. Ändringen syftar till att skydda denna tradition och de berörda kategorierna av vin av högre kvalitet och samtidigt definiera dessa kategorier genom tillämpning av mindre genomsnittsskördar och angivna oenologiska metoder och genom användning av råvaror av högre kvalitet.

2.   Registrering av nya tillåtna druvsorter (generosa, pinot blanc, pinot noir, syrah)

| a) | Berört kapitel i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berört kapitel i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna druvsorter

| b) | Berörd del i det sammanfattande dokumentet:






  — | Druvsort eller huvudsakliga druvsorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd del i det sammanfattande dokumentet:

—

Druvsort eller huvudsakliga druvsorter

| c) | Motivering: Efter flera decenniers selektion har de ungerska vinodlarna kunnat utveckla nya druvsorter, däribland generosa som redan odlas på en mängd jordbrukslotter i det avgränsade området. Under de senaste åren har viner som framställts av generosa vunnit ett stort erkännande bland både professionella vinkännare och konsumenter och har på så sätt förbättrat anseendet för vinodlingsområdet i stort. Pinot blanc har odlats i området i flera decennier. Visserligen har druvsorten enbart använts på små arealer, men den har gjort det möjligt för flera producenter att presentera viner av hög klass som har framställts uteslutande från denna druvsort. Druvsortens egenskaper är synnerligen väl lämpade för användning i vinodlingsområdet. Det är viktigt för producenterna att pinot noir godkänns i vinodlingsområdet för framställning av både roséviner och mousserande viner. Rosévin är en kategori som i så gott som alla delar förkroppsligar den moderna smakutvecklingen när det gäller vin. Rosévinet har fått en anmärkningsvärd expansion i vinodlingsområdet ”Mór”, i tillägg till de klassiska vita vinerna, tack vare det förhållandevis svala klimatet. Syrah odlas inte på stora arealer, men förekommer sedan flera år i vinodlingsområdet. Dess sena blomning och mognad kan vara en tillgång i vinodlingsområdet, där druvsorten används i framställningen av lättare viner. Dess peppriga, kryddiga och ibland mineraliska smaker ger sorten en särställning i vinodlingsområdet. |
| --- | --- |

c)

Motivering: Efter flera decenniers selektion har de ungerska vinodlarna kunnat utveckla nya druvsorter, däribland generosa som redan odlas på en mängd jordbrukslotter i det avgränsade området. Under de senaste åren har viner som framställts av generosa vunnit ett stort erkännande bland både professionella vinkännare och konsumenter och har på så sätt förbättrat anseendet för vinodlingsområdet i stort. Pinot blanc har odlats i området i flera decennier. Visserligen har druvsorten enbart använts på små arealer, men den har gjort det möjligt för flera producenter att presentera viner av hög klass som har framställts uteslutande från denna druvsort. Druvsortens egenskaper är synnerligen väl lämpade för användning i vinodlingsområdet. Det är viktigt för producenterna att pinot noir godkänns i vinodlingsområdet för framställning av både roséviner och mousserande viner. Rosévin är en kategori som i så gott som alla delar förkroppsligar den moderna smakutvecklingen när det gäller vin. Rosévinet har fått en anmärkningsvärd expansion i vinodlingsområdet ”Mór”, i tillägg till de klassiska vita vinerna, tack vare det förhållandevis svala klimatet. Syrah odlas inte på stora arealer, men förekommer sedan flera år i vinodlingsområdet. Dess sena blomning och mognad kan vara en tillgång i vinodlingsområdet, där druvsorten används i framställningen av lättare viner. Dess peppriga, kryddiga och ibland mineraliska smaker ger sorten en särställning i vinodlingsområdet.

3.   Ändringar till följd av namnändringar och förtydliganden

| a) | Berörda kapitel i produktspecifikationen:






  — | VII. Samband med det geografiska området |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda kapitel i produktspecifikationen:

—

VII. Samband med det geografiska området

| — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

VIII. Ytterligare villkor

| — | IX. Kontroller, stickprov och organoleptisk klassificering |
| --- | --- |

—

IX. Kontroller, stickprov och organoleptisk klassificering

| b) | Berörd del i det sammanfattande dokumentet:






  — | Det sammanfattande dokumentet berörs inte av denna ändring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd del i det sammanfattande dokumentet:

—

Det sammanfattande dokumentet berörs inte av denna ändring.

| c) | Motivering: Ändringar av teknisk karaktär |
| --- | --- |

c)

Motivering: Ändringar av teknisk karaktär

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Mór

Móri

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vita viner

De vita vinerna har en ljus eller klar färg som varierar från ljusgrön till ljusgul eller guldgul. De utmärks av en frisk och livlig syra, en blommig eller fruktig arom och ger ett något lätt och friskt intryck. I allmänhet förekommer inga noter av lagring på fat. Partier med en genomsnittlig rondör har karaktäristiska aromer. Om en druvsort nämns är den i allmänhet lätt igenkännlig.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Roséviner

Rosévinernas färg är rosa, lila, laxfärgad (lökskal) eller klarröd. De är lätta, fruktiga, avsedda att drickas inom ett år.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Röda viner

De röda viner som framställs efter en kort maceration (5–7 dagar) ska konsumeras inom ett år, som primörviner. De är lätta, enkla och deras arom och smak påminner om röda bär. De har en klar rubinröd färg.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Premiumviner

Vinerna har en guldgul eller mörkt guldgul färg. Deras markerade syra och högre alkoholhalt gör att de kan lagras längre. Tack vare den förlängda lagringen blir de sekundära aromerna dominerande och kan ibland bli mer mineraliska.

| * | Beträffande högsta totala alkoholhalt och högsta totala svaveldioxidhalt gäller de gränser som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

*

| * | När det gäller premiumviner från senare skörd, selektiv skörd eller lätt torkade druvor är den högsta totala alkoholhalten 12,83 volymprocent och den högsta halten av flyktiga syror är 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4,6 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Vin – tillämpning av en oenologisk metod

Specifika oenologiska metoder

Användning av pressning i omgångar

Otillåtna oenologiska metoder

Relevanta restriktioner för vinframställning

Sötning av premiumviner eller berikning av musten får inte förekomma.

Bestämmelser som gäller för vinodlingen

Vinodlingsmetoder

| 1. | Bestämmelser om odlingsteknik:






  a. | Vingårdar som har planterats före den 1 augusti 2010 får användas för framställning av viner med beteckningen oavsett vilken tidigare godkänd odlingsmetod som har använts, så länge vingården brukas. |
| --- | --- | --- |

1.

Bestämmelser om odlingsteknik:

a.

Vingårdar som har planterats före den 1 augusti 2010 får användas för framställning av viner med beteckningen oavsett vilken tidigare godkänd odlingsmetod som har använts, så länge vingården brukas.

| b. | Odlingsmetoderna för vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2010 ska uppfylla följande bestämmelser:






  i. | kronformning, |
| --- | --- | --- |

b.

Odlingsmetoderna för vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2010 ska uppfylla följande bestämmelser:

i.

kronformning,

| ii. | gobeletformning, |
| --- | --- |

ii.

gobeletformning,

| iii. | uppbindning i bågform, |
| --- | --- |

iii.

uppbindning i bågform,

| iv. | låg kordong, |
| --- | --- |

iv.

låg kordong,

| v. | medelhög kordong, |
| --- | --- |

v.

medelhög kordong,

| vi. | hög kordong. |
| --- | --- |

vi.

hög kordong.

| 2. | Bestämmelser om planteringstäthet:






  a. | Vingårdar som har planterats före den 1 augusti 2010 får användas för framställning av viner med beteckningen oavsett vilken tidigare godkänd planteringstäthet som har använts, så länge vingården brukas. |
| --- | --- | --- |

2.

Bestämmelser om planteringstäthet:

a.

Vingårdar som har planterats före den 1 augusti 2010 får användas för framställning av viner med beteckningen oavsett vilken tidigare godkänd planteringstäthet som har använts, så länge vingården brukas.

| b. | Vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2010 ska ha en minsta planteringstäthet på 3 300 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

b.

Vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2010 ska ha en minsta planteringstäthet på 3 300 vinstockar per hektar.

| c. | Vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2016 ska ha en minsta planteringstäthet på 3 500 vinstockar per hektar. |
| --- | --- |

c.

Vingårdar som har planterats efter den 1 augusti 2016 ska ha en minsta planteringstäthet på 3 500 vinstockar per hektar.

| 3. | Bestämmelser om knoppmängd:
  Högst 10 ljusa knoppar/m2 är tillåtet för framställningar viner med beteckningen ”Mór”. |
| --- | --- |

3.

Bestämmelser om knoppmängd:

Högst 10 ljusa knoppar/m2 är tillåtet för framställningar viner med beteckningen ”Mór”.

| 4. | Skördemetoder
  Manuell och mekanisk plockning är tillåten för alla viner med den skyddade ursprungsbeteckningen, men för premiumviner är endast manuell plockning tillåten.
  Minsta naturliga sockerhalt i druvan och potentiell lägsta alkoholhalt
  Relevanta restriktioner för vinframställning
  Vita viner, roséviner och röda viner: 9,0 volymprocent –14,9 MM (°)
  I fråga om vita viner som framställs av sen skörd, selektiv skörd eller lätt torkade druvor ska druvorna ha en minsta naturlig sockerhalt på 216 g/l och en potentiell alkoholhalt på 12,83 volymprocent, dvs. 20° ungersk mustvikt.
  Bestämmelser om datum för skörd och angivelse av druvsorter
  Vinodlingsmetoder
  Fastställande av datum för skörd:
  Styrelsen för vinförbundet fastställer startdatum för skörden varje år före den 20 augusti. Produkter som framställs av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” och får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet. Under särskilda omständigheter (till exempel oväder eller föroreningar) är det möjligt att göra undantag från dessa bestämmelser.
  Bestämmelser om att ange druvsorter:
  Det är tillåtet att ange druvsorter eller deras synonymer i enlighet med gällande nationell lagstiftning om klassificering av druvsorter för vinframställning på vinodlingsprodukter från regionen ”Mór” för samtliga produktkategorier, med följande begränsningar och förtydliganden:






  a. | När endast en druvsort anges på en produkt måste produkten till minst 85 % ha framställts av den druvsorten. |
| --- | --- | --- |

4.

Skördemetoder

Manuell och mekanisk plockning är tillåten för alla viner med den skyddade ursprungsbeteckningen, men för premiumviner är endast manuell plockning tillåten.

Minsta naturliga sockerhalt i druvan och potentiell lägsta alkoholhalt

Relevanta restriktioner för vinframställning

Vita viner, roséviner och röda viner: 9,0 volymprocent –14,9 MM (°)

I fråga om vita viner som framställs av sen skörd, selektiv skörd eller lätt torkade druvor ska druvorna ha en minsta naturlig sockerhalt på 216 g/l och en potentiell alkoholhalt på 12,83 volymprocent, dvs. 20° ungersk mustvikt.

Bestämmelser om datum för skörd och angivelse av druvsorter

Vinodlingsmetoder

Fastställande av datum för skörd:

Styrelsen för vinförbundet fastställer startdatum för skörden varje år före den 20 augusti. Produkter som framställs av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” och får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet. Under särskilda omständigheter (till exempel oväder eller föroreningar) är det möjligt att göra undantag från dessa bestämmelser.

Bestämmelser om att ange druvsorter:

Det är tillåtet att ange druvsorter eller deras synonymer i enlighet med gällande nationell lagstiftning om klassificering av druvsorter för vinframställning på vinodlingsprodukter från regionen ”Mór” för samtliga produktkategorier, med följande begränsningar och förtydliganden:

a.

När endast en druvsort anges på en produkt måste produkten till minst 85 % ha framställts av den druvsorten.

| b. | När flera druvsorter anges på en produkt måste produkten till 100 % ha framställts av dessa druvsorter. |
| --- | --- |

b.

När flera druvsorter anges på en produkt måste produkten till 100 % ha framställts av dessa druvsorter.

| c. | Det är inte tillåtet att ange druvsorter på viner från ”Mór” som betecknas med det begränsade uttrycket ”muskotály” (muscat). |
| --- | --- |

c.

Det är inte tillåtet att ange druvsorter på viner från ”Mór” som betecknas med det begränsade uttrycket ”muskotály” (muscat).

b)   Högsta avkastning

Vita viner, roséviner och röda viner

100 hektoliter per hektar.

Vita viner, roséviner och röda viner

13 600 kg druvor per hektar.

Premiumviner

60 hektoliter per hektar.

Premiumviner

8 500 kg druvor per hektar.

Premiumviner, sen skörd, selektiv skörd

45 hektoliter per hektar.

Premiumviner, sen skörd, selektiv skörd

8 000 kg druvor per hektar.

Premiumviner som framställs av lätt torkade druvor, isvin

20 hektoliter per hektar.

Premiumviner som framställs av lätt torkade druvor, isvin

5 000 kg druvor per hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvor från vinodlingsområden av klass I och II i kommunerna Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd och Zámoly i distriktet Fejér, enligt vinodlingsregistret (vinodlingsområdet ”Mór”), får används för framställning av vinprodukter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór”.

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – feteasca regale |
| --- | --- |

királyleányka – feteasca regale

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | királyleányka – galbena de ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbena de ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | ezerjó – korponai |
| --- | --- |

ezerjó – korponai

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | ezerjó – tausendachtgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendachtgute

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | ezerjó – szadocsina |
| --- | --- |

ezerjó – szadocsina

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | leányka – feteasca alba |
| --- | --- |

leányka – feteasca alba

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | ezerjó – trummertraube |
| --- | --- |

ezerjó – trummertraube

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | ezerjó – tausendgute |
| --- | --- |

ezerjó – tausendgute

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | ezerjó – kolmreifler |
| --- | --- |

ezerjó – kolmreifler

| | generosa |
| --- | --- |

generosa

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Beskrivning av samband

Vin (1)

1.   Beskrivning av det avgränsade området

a)   Naturliga och kulturella faktorer

Vinodlingsområdet ”Mór” är ett av de minsta historiska vinodlingsområdena i Ungern. Det sträcker sig längs Mór-ravinen på Vértesbergens sluttningar i distriktet Fejér.

Formen på Mór-ravinen, som är en förkastningsspricka mellan Vértes- och Bakonybergen, är avgörande för mikroklimatet och de dominerande vindriktningarna i vinodlingsområdet. Ravinens morfologiska egenskaper har sina rötter i yngre pliocen och kvartärperioden, vilket syns på dess kännetecknande kullar som är täckta av löst grus och dess relief med skarpa branter ned från svagt lutande sluttning. Vértesbergen bildar ett lågt karstmassiv som genomkorsas av raviner och klipputsprång.

Dess dränerade brunjordar och brunjordar bildas till största delen på en grund av lössjord som ibland är täckt av kalkgrus och av sand från oligocenperioden. På vissa ställen är dolomit- och kalkstenen täckt av rendzinajord.

Klimatet är svalare än det nationella genomsnittet, men lämpar sig väl för vinodling. Vintrarna är milda och det är blåsigt nästan hela året. På sommaren har de flesta jordbrukslotter en god solinstrålning under hela dagen. Årsmedeltemperaturen är 10 °C och antalet soltimmar motsvarar genomsnittet. Nederbörden ligger på 600–650 mm. Det är vanligt med regn på sommaren, medan de torraste månaderna är februari och mars. Den dominerande vindriktningen är nordöstlig. Generellt är vädret kyligt och ganska regnigt.

b)   Mänskliga faktorer

Vin odlades sannolikt i området redan på romartiden. Efter det att den ungerska staten bildades finns konkreta belägg från odlingen i form av donationsbrev från 1000-talet. Det första skriftliga dokumentet är från medeltiden, efter magyarstammarnas invandring. Det är i detta egenhändigt skrivna testamente från Miklós Csák som vingårdarna i Vajal (i Mór) nämns för första gången, år 1231.

Det ottomanska herraväldet blev ett gissel för vinodlingen i området. Den ottomanska garnisonen tömde fästningen i Csókakő och brände de intilliggande byarna och även vingårdarna föll offer för lågorna.

På inbjudan av familjen Hochburg och senare av familjen Lamberg fick kapucinerkloster och tyska kolonier stor betydelse för det uppsving som följde. De tog med sig moderna redskap och införde mer utvecklade metoder för att odla och framställa vin. Kapucinermunkarna i Mór – som hade grundat sitt kloster kring 1694–1696 – upprätthöll kontakterna med sina klosterbröder i Tokaj. Enligt traditionen hade de sistnämnda skickat vinrankor av druvsorten ezerjó och bidrog på så sätt till en förnyelse av vingårdarna.

Ezerjó har sedan dess blivit en erkänd och typisk produkt för Ungern (hungaricum) och blev i slutet av 1800-talet den dominerande druvsorten i vinodlingsområdet, efter vinlusens härjningar. Att kommunen Mór upphöjdes till ”jordbruksstad” 1758 berodde delvis på vinodlingens uppsving.

Enligt de historiska dokument som finns tillgängliga skördades druvor med ädelröta, avsedda för framställning av likörer, för första gången 1834 i området. Vinprodukterna från området lämpade sig väl för transport och såldes i allt större mängder under 1800-talet, särskilt på den österrikiska marknaden.

Trots att det första vinförbundet bildades 1882 i Csákberény och att en ansökan om att bilda det särskilda vinodlingsområdet Mór lämnades in 1901 antogs beslutet om att erkänna dess stadgar först 1928.

Efter andra världskriget och fram till 1980-talet hanterades produktionen, bearbetnings- och lagringskapaciteten och förvaltningen av distributionskanalerna främst i statsjordbruket i Mór. I mitten av 1980-talet var vingårdarnas areal större än någonsin tidigare. Vid den tidpunkten var Sovjetunionen den viktigaste avsättningsmöjligheten för vinerna från Mór, utöver den inhemska marknaden.

Efter regimens fall 1990 likviderades statsjordbruket och dess vinproduktionskapacitet avvecklades. När de efterföljande privatiseringarna hade genomförts kunde de lokala beslutsfattarna och enskilda vinodlarna ta över utvecklingen av vingårdarna i området. Den ekonomiska strukturen har alltså genomgått stora förändringar. Flera familjer har valt att ägna sig åt yrkesmässig vinodling och flera vingårdar med anläggningar i Mór med omgivningar är nu i full gång. Samtidigt har dock vinodlingsarealen minskat och omfattar nu 685 hektar.

Det är tack vare utvecklingen av de familjeägda vingårdarna, ofta med många hundra års erfarenhet, och de vinodlande familjernas kunnande som vinerna från ”Mór” vinner allt större popularitet hos konsumenterna. Beviset är att viner som framställs i området regelbundet vinner första pris i de tävlingar som anordnas i Ungern och utomlands och att det blir allt lättare att hitta avsättningsmöjligheter i utlandet.

Vin (2)

2.   Beskrivning av vinerna

Vinerna från ”Mór” är oftast torra. De är arom- och smakrika, har en förhållandevis hög alkohol- och syrahalt och är behagliga att dricka. Deras generösa karaktär, fyllighet och balanserade syra ger en särskild smak. Det är framför allt under goda vinår som dessa viners harmoniska framtoning kan säkerställas genom en rondör som kompletteras av tydlig syra, vilket är en avgörande faktor för framställningen av premiumviner, utöver lagring och lämplig teknik.

Viner från ”Mór” beskrivs ofta som hårda, framträdande, rentav ”virila” i facklitteraturen. Halten av socker och syra, den fylliga karaktären och kroppen, som är utmärkande egenskaper för de stora vindistrikten, är karaktäristiska för vinerna från området. Syran hos vinerna från ”Mór”, som ger dem en särskild smak, beror framför allt på den kalkhaltiga marken. Denna syra ger premiumvinerna en lagringsförmåga som gör det möjligt för dem att utvecklas och förbättras under årens gång när de har framställts av utvalda druvsorter.

Tack vare att det ofta blåser i Mór-ravinen drabbas vinstockarna sällan av svampsjukdomar. Därför är de druvor som används i bearbetningen friska för merparten av årgångarna. Vita viner som framställs av friska druvor ägnar sig väl för en längre lagring och även för framställning av typiska och sällsynta viner (”museiviner”).

När vädret är tillräckligt milt blir druvorna av sorten ezerjó guldgula och får en magnifik smak vid mogningen. Vissa år förekommer ädelröta vilket gör det möjligt att framställa ett vin av exceptionell kvalitet.

3.   Koppling mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkt

Tack vare de naturliga och mänskliga faktorerna har de viner som framställs i Mórområdet genom århundradena haft ett grundmurat gott anseende i hela landet.

Meso- och mikroklimatet på sluttningarna mot söder och sydväst är gynnsamt för vinodling.

De ”luftströmmar” som ofta blåser genom Mór-ravinen innebär att vinstockarna sällan angrips av svampsjukdomar och de dämpar eller rentav förebygger risken för frost. Den fördelaktiga solinstrålningen på de branta sluttningarna mot sydväst och möjligheten att utnyttja solljuset är ytterligare gynnsamma faktorer. Slutligen får vinerna från ”Mór” sin karaktär av den förhållandevis kalkrika jordmånen.

Den vinodling och vinframställning som har utvecklats i området bygger på komplicerade traditioner som fortfarande sätter sin prägel på produktionen. Att denna vinodlingstradition skiljer sig från andra delar av landet kan förklaras både av de kulturella sedvänjor som de tyskspråkiga kolonierna förde med sig och av regionens isolering under den perioden, vilket förklarar den lokala utvecklingen av egen teknik i området.

I de vingårdar som odlas på traditionellt sätt används än i våra dagar en ”kal” beskärningsteknik med kronformning med uppbindning. Tack vare denna teknik kommer druvorna närmare den solvärmda marken vilket ger en bättre mogning och högre kvalitet. Vinodlarna i Mórområdet har behållit denna vinodlingstradition och de använder fortfarande skötselmetoden med korta vinrankor.

Utöver denna metod bidrar det luftiga systemet med kortskott, som erhålls genom en noggrann beskärning av kortskotten (”rensning”) också till produktionen av hela och friska druvor, vilket är nödvändigt för att framställa de fruktiga vinerna från ”Mór”.

De ovannämnda produktionsmetoderna ger en råvara som är väl lämpad för en längre lagring av vinet, som när det till exempel gäller premiumvinerna traditionellt sker i stora fat. Orsaken är att områdets särskilt lilla yta gör det möjligt med en längre lagring på ekfat.

Till druvsorten ezerjó, som i princip var den enda som odlades fram till 1950-talet och som har utgjort ett kvalitetsmärke för området, har det i dag tillkommit andra druvsorter, i allmänhet gröna. Det rör sig framför allt om zöld veltelíni (grüner veltliner), rizlingszilváni (müller thurgau), rajnai rizling (riesling), chardonnay, le leányka (feteasca alba), királyleányka (feteasca regale), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini (gewürtztraminer) och, i små mängder som produceras i små vingårdar, några sorter av blå vindruvor. Ezerjó är dock fortfarande den främsta druvsorten i området och odlas i nästan en tredjedel av vingårdarna i området.

Med ”vin från Mór” menas alltså i allmänhet - och än i dag - ”ezerjó från Mór”, som betraktas som frukten av ett lyckat möte mellan en god terroir och en extraordinär druvsort. Denna druvsort odlas på flera ställen i Ungern, men dess bästa jordmån ligger på kullarna i Vértesbergen.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Bestämmelser om beteckningar (1)

Rättslig ram:

nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | Det är tillåtet att ange varianter som härleds ur ett adjektivsuffix på ungerska från uttrycket ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (”skyddad ursprungsbeteckning”) samt alla former av detta uttryck på något av EU:s officiella språk. |
| --- | --- |

a)

Det är tillåtet att ange varianter som härleds ur ett adjektivsuffix på ungerska från uttrycket ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (”skyddad ursprungsbeteckning”) samt alla former av detta uttryck på något av EU:s officiella språk.

| b) | På etiketten för ett vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” får uppgiften ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (”skyddad ursprungsbeteckning”) ersättas med uttrycket ”védett eredetű bor” (”vin med skyddat ursprung”). |
| --- | --- |

b)

På etiketten för ett vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” får uppgiften ”oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (”skyddad ursprungsbeteckning”) ersättas med uttrycket ”védett eredetű bor” (”vin med skyddat ursprung”).

| c) | Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” får ersättas med orden ”Móri” (från Mór) eller ”Móri borvidék” (vinodlingsområdet Mór). Det är tillåtet att på etiketten ange namnet på de kommuner som anges i punkt VIII/1.1.2 med tillägg av suffixet ”-i”. |
| --- | --- |

c)

Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” får ersättas med orden ”Móri” (från Mór) eller ”Móri borvidék” (vinodlingsområdet Mór). Det är tillåtet att på etiketten ange namnet på de kommuner som anges i punkt VIII/1.1.2 med tillägg av suffixet ”-i”.

| d) | Det är obligatoriskt att ange vinåret för primörviner eller nya viner på etiketten. |
| --- | --- |

d)

Det är obligatoriskt att ange vinåret för primörviner eller nya viner på etiketten.

| e) | Om vinåret anges på etiketten måste minst 85 % av vinet i fråga komma från det berörda skördeåret. Primörviner, nya viner samt de viner som betecknas med uttrycket ”virgin vintage” eller ”első szüret” (första skörd) utgör ett undantag från denna bestämmelse: i dessa fall måste 100 % av vinet komma från det berörda skördeåret. |
| --- | --- |

e)

Om vinåret anges på etiketten måste minst 85 % av vinet i fråga komma från det berörda skördeåret. Primörviner, nya viner samt de viner som betecknas med uttrycket ”virgin vintage” eller ”első szüret” (första skörd) utgör ett undantag från denna bestämmelse: i dessa fall måste 100 % av vinet komma från det berörda skördeåret.

| f) | Uttrycken ”termőhelyen palackozva” (”tappat i produktionsområdet”), ”termelői palackozás” (”tappat hos producenten”) och ”pinceszövetkezetben palackozva” (”tappat i kooperativets anläggning”) får anges på etiketten för samtliga viner från ”Mór”. |
| --- | --- |

f)

Uttrycken ”termőhelyen palackozva” (”tappat i produktionsområdet”), ”termelői palackozás” (”tappat hos producenten”) och ”pinceszövetkezetben palackozva” (”tappat i kooperativets anläggning”) får anges på etiketten för samtliga viner från ”Mór”.

| g) | Uttrycket ”rozé” får ersättas med uttrycket ”rosé” och uttrycket ”küvé” får ersättas med uttrycket ”cuvée”. |
| --- | --- |

g)

Uttrycket ”rozé” får ersättas med uttrycket ”rosé” och uttrycket ”küvé” får ersättas med uttrycket ”cuvée”.

Bestämmelser om beteckningar (2)

Rättslig ram:

nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| h) | När viner som betecknas med uttrycket ”küvé” eller ”cuvée” framställs av flera druvsorter får namnet på druvsorterna anges på etiketten i minskande storleksordning, som information för konsumenterna. Om druvsorterna anges på etiketten måste samtliga druvsorter som ingår i sammansättningen av det berörda cuvéevinet anges. |
| --- | --- |

h)

När viner som betecknas med uttrycket ”küvé” eller ”cuvée” framställs av flera druvsorter får namnet på druvsorterna anges på etiketten i minskande storleksordning, som information för konsumenterna. Om druvsorterna anges på etiketten måste samtliga druvsorter som ingår i sammansättningen av det berörda cuvéevinet anges.

| i) | Uttrycket ”öreg tőkék bora” (”vin från gamla stockar”) får anges på etiketten när vinet till minst 85 % kommer från ett område vars vinstockar är mer än 40 år gamla. |
| --- | --- |

i)

Uttrycket ”öreg tőkék bora” (”vin från gamla stockar”) får anges på etiketten när vinet till minst 85 % kommer från ett område vars vinstockar är mer än 40 år gamla.

| j) | Uttrycket ”birtokbor” (”vin från egendomen”) får anges på etiketten för ett vin från ”Mór” när den druvsort som har använts för framställningen av vinet till 100 % kommer från jordbrukslotter som tillhör samma vingård. När det är fråga om ett familjeföretag får uttrycket ”vin från egendomen” användas på etiketten för ett vin som kommer från vingårdar som drivs av nära släktingar. |
| --- | --- |

j)

Uttrycket ”birtokbor” (”vin från egendomen”) får anges på etiketten för ett vin från ”Mór” när den druvsort som har använts för framställningen av vinet till 100 % kommer från jordbrukslotter som tillhör samma vingård. När det är fråga om ett familjeföretag får uttrycket ”vin från egendomen” användas på etiketten för ett vin som kommer från vingårdar som drivs av nära släktingar.

| k) | Uttrycken ”vin från sen skörd”, ”vin från selektiv skörd”, ”vin från lätt torkade druvor” eller ”isvin” får inte användas för premiumviner. |
| --- | --- |

k)

Uttrycken ”vin från sen skörd”, ”vin från selektiv skörd”, ”vin från lätt torkade druvor” eller ”isvin” får inte användas för premiumviner.

f) Övriga uttryck med begränsad användning får anges:

Rättslig ram:

nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | muzeális bor (museivin): vita viner, premiumviner, |
| --- | --- |

—

muzeális bor (museivin): vita viner, premiumviner,

| — | birtokbor (vin från egendomen): alla viner, |
| --- | --- |

—

birtokbor (vin från egendomen): alla viner,

| — | öreg tőkék bora (vin från gamla stockar): alla viner, |
| --- | --- |

—

öreg tőkék bora (vin från gamla stockar): alla viner,

| — | virgin vintage eller első szüret (första skörd): alla viner, |
| --- | --- |

—

virgin vintage eller első szüret (första skörd): alla viner,

| — | muskotály (muscat): vita viner, |
| --- | --- |

—

muskotály (muscat): vita viner,

| — | cuvée eller küvé (cuvée): alla viner, |
| --- | --- |

—

cuvée eller küvé (cuvée): alla viner,

| — | szűretlen (ofiltrerat): röda viner, |
| --- | --- |

—

szűretlen (ofiltrerat): röda viner,

| — | primőr (primör) eller újbor (nytt vin): vita viner, roséviner, röda viner, |
| --- | --- |

—

primőr (primör) eller újbor (nytt vin): vita viner, roséviner, röda viner,

| — | barrique: vita viner, röda viner, premiumviner. |
| --- | --- |

—

barrique: vita viner, röda viner, premiumviner.

Namn på mindre geografiska enheter får användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór”:

Rättslig ram:

nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Kommunernas namn:

| — | Distriktet Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd och Zámoly |
| --- | --- |

—

Distriktet Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd och Zámoly

När det gäller viner som betecknas med namnet på en kommun måste mins 85 % av druvorna komma från vinrankor (klass I och II) som har planterats i motsvarande område, medan resterande 15 % får komma från andra delar av det avgränsade geografiska området för ”Mór”.

Bestämmelser om förpackning av produkterna

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Premiumviner från endast säljas i glasflaskor.

Skyldigheten att tappa vinet på flaska gäller inte viner som framställs av vinodlaren inom produktionsområdet och som säljs och konsumeras inom vinodlarens egen vingård med anläggning.

Premiumviner får endast säljas från och med vinodlingsåret efter skörden.

Produktion utanför det avgränsade geografiska området (1)

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Utöver de kommuner som anges i kapitel IV är det av historiska skäl tillåtet att framställa viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mór” i följande distrikt och kommuner.

| — | Distriktet Fejér:
  kommunerna Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál och Velence. |
| --- | --- |

—

Distriktet Fejér:

kommunerna Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál och Velence.

| — | Distriktet Bács-Kiskun:
  kommunerna Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút och Zsana. |
| --- | --- |

—

Distriktet Bács-Kiskun:

kommunerna Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút och Zsana.

Produktion utanför det avgränsade geografiska området (2)

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| — | Distriktet Komárom-Esztergom:
  kommunerna Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely och Vértesszőlős. |
| --- | --- |

—

Distriktet Komárom-Esztergom:

kommunerna Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely och Vértesszőlős.

| — | Distriktet Pest:
  kommunerna Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres och Veresegyház. |
| --- | --- |

—

Distriktet Pest:

kommunerna Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres och Veresegyház.

| — | Distriktet Somogy:
  kommunerna Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós och Ordacsehi. |
| --- | --- |

—

Distriktet Somogy:

kommunerna Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós och Ordacsehi.

Produktion utanför det avgränsade geografiska området (3)

Rättslig ram:

om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| — | Distriktet Tolna:
  kommunerna Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod och Zomba. |
| --- | --- |

—

Distriktet Tolna:

kommunerna Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod och Zomba.

| — | Distriktet Veszprém:
  kommunerna Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp och Zánka. |
| --- | --- |

—

Distriktet Veszprém:

kommunerna Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp och Zánka.

Framställningen av premiumviner är undantagen från denna bestämmelse och är endast tillåten i de kommuner som anges i kapitel IV.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/33

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av en produktspecifikation för ett namn inom vinsektorn i enlighet med artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(2020/C 196/09)

I enlighet med artikel 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) ges rätt att göra invändningar inom två månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”RIBEIRO”

PDO-ES-A1123-AM03

Datum för ansökan: 17 augusti 2017

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1   Tillägg av en ny kategori av vinprodukter (mousserande kvalitetsvin)

Beskrivning och motivering

En ny kategori av viner har lagts till: mousserande kvalitetsviner (förordning (EU) nr 1308/2013, bilaga VII, del II, kategori 5).

Denna ändring gör det nödvändigt att ändra avsnitt 2 i produktspecifikationen och avsnitt 2.3 i det sammanfattande dokumentet. Ändringen påverkar också indirekt avsnitten 3, 7 och 8.b.2 i produktspecifikationen. I det sammanfattande dokumentet påverkas följande avsnitt: 4 (beskrivning av vinerna), 5.a (särskilda oenologiska metoder), 8 (samband) och 9 (kompletterande bestämmelser om märkning).

Vinerna måste framställas med traditionella metoder och uteslutande av de föreskrivna primära gröna eller blå druvsorterna, dvs. inhemska sorter som ger vinet en mer särpräglad karaktär.

Motivet till ändringen är att det finns en tradition av att framställa denna typ av vin i området och den höga kvaliteten hos de mousserande viner som produceras. Framställning av mousserande vin i Ribeiro började på 1920-talet, och flera producenter upprätthöll denna tradition fram till slutet av 1900-talet. Med tiden minskade den dock betydligt. Produktionen var begränsad och skedde på tillfällig basis, främst som en kuriositet eller som gåvor eller tecken på uppskattning till viktiga besökare. Under senare år har emellertid intresset för denna produktion ökat. Anledningen är tidigare positiva erfarenheter och en alltmer krävande konsumentmarknad som söker nya upplevelser och är beredda att betala för en exklusiv och förhållandevis dyr produkt. Tidigare erfarenheter har visat att de primära druvsorter som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen kan användas för att producera mousserande viner av hög kvalitet med hjälp av traditionella metoder.

2.2   Ändring av beskrivningen av vinerna

Beskrivning och motivering

När det gäller kategori 1 (vin) anger den nya produktspecifikationen åtskillnader baserat på vilka druvsorter som används för produktionen. Detta innebär att uttrycket ”Castes” kommer att användas för vita och röda viner som framställs uteslutande av vissa druvsorter som betraktas som primära. Alla sorterna är inhemska och väl anpassade till naturförhållandena i regionen. Druvsorterna är: caiño tinto, caiño bravo, caiño longo, ferrón, sousón, mencía, brancellao, treixadura, torrontés, godello, lado, caiño blanco, loureira och albariño. På samma sätt kommer röda och vita viner som lagrats på träfat att på marknaden betecknas med uttrycket ”Barrica”.

Både de analytiska och de organoleptiska egenskaperna i beskrivningen behöver därmed ändras för att ta med de egenskaper som särskiljer viner med ovanstående beteckningar från de övriga vinerna.

Ändringen påverkar därför framför allt avsnitt 2 i produktspecifikationen och avsnitt 2.4 (beskrivning av vinerna) i det sammanfattande dokumentet. Indirekt påverkar ändringen även avsnitten 3, 7 och 8.b.2 i produktspecifikationen, och avsnitten 5.a (särskilda oenologiska metoder) och 9 (kompletterande bestämmelser om märkning) i det sammanfattande dokumentet.

Ändringen motiveras av behovet att ge konsumenterna upplysningar som gör att de kan fatta bättre köpbeslut. Informationen gör det lättare för konsumenter att hitta viner med särskilda karakteristiska egenskaper, antingen på grund av att de har framställts av de druvsorter som är bäst lämpade för området, som viner av typen Ribeiro Castes, eller på grund av att de lagrats på träfat, som viner av typen Ribeiro Barrica.

En mindre ändring av beskrivningen av de organoleptiska egenskaperna har också gjorts för att undvika subjektiva uppfattningar och använda mer objektiva beskrivande attribut. Detsamma gäller de analytiska egenskaperna för vita och röda viner som inte betecknas som ”Castes” eller ”Barrica” och för viner med beteckningen ”Ribeiro Tostado”. Den lägsta alkoholhalten (total alkoholhalt och verklig alkoholhalt) har höjts för både vita och röda viner. Den högsta totala syrahalten har höjts för de vita vinerna, och den lägsta totala syrahalten har sänkts för de röda vinerna. För Ribeiro Tostado har den totala naturliga alkoholhalten och den lägsta totala sockerhalten höjts.

De ändringar som anges i föregående stycke rör enbart avsnitt 2 i produktspecifikationen och avsnitt 4 (beskrivning av vinerna) i det sammanfattande dokumentet. Ändringarna motiveras av resultatet från provsmakningar och analytiska undersökningar som genomförts under senare år.

2.3   Ändring av vinframställningsmetoderna (odlingsmetoder): planteringstäthet

Beskrivning och motivering

Avsnitt 3.a i produktspecifikationen och avsnitt 5.a (odlingsmetoder) i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

En lägsta planteringstäthet på 3 000 vinstockar per hektar föreskrivs. Detta ersätter bestämmelsen om en högsta planteringstäthet på 7 000 vinstockar per hektar i den nuvarande produktspecifikationen.

Anledningen till ändringen är den rådande traditionen med tätt planterade vinodlingar i det aktuella vinodlingsområdet. De bestämmelser om en högsta planteringstäthet på 7 000 vinstockar per hektar som anges ovan fastställdes 1976 men fanns inte med i de tidigare bestämmelserna från 1957. Ändringen 1976 gjordes eftersom det ansågs att en högsta gräns skulle förbättra vinets kvalitet och för att underlätta mekanisering på vinodlingarna.

Vi vet nu att en planteringstäthet på över 7 000 vinstockar per hektar kan ge viner med hög kvalitet, förutsatt att vinproduktionskapaciteten kontrolleras på lämpligt sätt. Den nya produktspecifikationen innehåller en betydande minskning av vinproduktionen per hektar, vilket innebär att ändringen inte får någon negativ inverkan på vinernas kvalitet.

2.4   Ändring av vinframställningsmetoderna (odlingsmetoder): mer detaljerade bestämmelser om beskärning och uppbindning

Beskrivning och motivering

Avsnitt 3.a i produktspecifikationen och avsnitt 5.a (odlingsmetoder) i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

En mer detaljerad beskrivning av de beskärnings- och uppbindningssystem som är tillåtna införs. Tillåten beskärning är cordon-, gobelet- och guyotbeskärning. Uppbindning sker med hjälp av spaljéer eller stolpar. Den nuvarande formuleringen anger bara att ”[beskärning] görs genom sporr- eller skottbeskärning varigenom ett lämpligt antal sporrar lämnas kvar, och uppbindning sker med hjälp av ståltrådar eller skott”.

Ändringen behövs eftersom den nuvarande formuleringen i produktspecifikationen är mycket tvetydig och oklar och därmed ger utrymme för mycket olika typer av beskärning. Syftet med ändringen är att bara ta med de som faktiskt är i bruk, varav vissa har använts sedan många år medan andra har införts relativt nyligen.

Cordonbeskärning tas med trots att den inte traditionellt har använts i samband med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”. Det finns flera anledningar till detta. Den är lätt att använda i praktiken. Druvorna gynnas av fördelningen mellan skott och blad. Den gör det också lätt att kontrollera avkastningen, och de druvor som produceras håller hög kvalitet. Man har därför ansett det lämpligt att tillåta även detta beskärningssystem för den skyddade ursprungsbeteckningen.

Gobeletbeskärning är det beskärningssystem som använts längst i Ribeiro, och det används fortfarande på vissa vinodlingar. Systemet innebär att ett lämpligt antal sporrar och ett fåtal skott lämnas kvar på vinstocken. För yngre plantor används stolpar som stöd för skotten och stammen. När uppbindningssystem med ståltråd började införas på vinodlingarna började även guyotsystemet användas och nämns nu uttryckligen i produktspecifikationen.

2.5   Ändring av vinframställningsmetoderna: högsta avkastning

Beskrivning och motivering

För framställning av vin och mousserande vin har den nuvarande gränsen för avkastning vid utvinning på 70 liter per 100 kg druvor höjts till 74 eller 72 liter för vintyperna Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica och Ribeiro Espumoso. Den högsta druvavkastningen per hektar har däremot minskats från nuvarande 30 000 kg per hektar till 13 000 kg för druvor som används för framställning av vita viner av typerna Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica och Ribeiro Espumoso. För druvor som används för röda viner av dessa typer är den högsta avkastningen nu 12 000 kg per hektar. För alla övriga viner fastställs den högsta druvavkastningen till 19 000 kg per hektar. För Ribeiro Tostado ligger den högsta druvavkastningen kvar på samma nivå, 12 000 kg per hektar.

Sammantaget innebär dessa ändringar en betydande minskning av vinproduktionen per hektar, från nuvarande 210 hektoliter per hektar till mellan 140,60 och 86,40 hektoliter per hektar, beroende på vintyp. Avkastningen vid utvinning för Ribeiro Tostado ligger kvar på samma nivå som tidigare, 40 liter per 100 kg skördade druvor.

Dessa ändringar påverkar avsnitten 3.b, 5 och 8.b.1 i produktspecifikationen, och avsnitten 5.a (särskilda oenologiska metoder) och 5.b (högsta avkastning) i det sammanfattande dokumentet.

Höjningen av avkastningen vid utvinning beror på att den moderna teknik som används vid framställningen möjliggör en högre avkastning vid utvinning utan att vinernas kvalitet påverkas negativt.

Druvavkastningen på 30 000 kg per hektar i den nuvarande produktspecifikationen är den som fastställdes i de bestämmelser för ursprungsbeteckningen som godkändes 1976. Denna höga avkastning hör hemma i en annan era med ett annorlunda synsätt på vinodling som numera är föråldrat. I dag är kvalitet snarare än kvantitet viktigast. Syftet med den kraftiga minskningen av avkastningen är därför att uppnå en högre kvalitet på råvarorna och därigenom på de viner som omfattas av ursprungsbeteckningen.

2.6   Ändring av vinframställningsmetoderna: beskrivning av särskilda oenologiska metoder för mousserande vin och för vintyperna Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica och Ribeiro Tostado

Beskrivning och motivering

Avsnitten 3.b, 3.c och 3.d i produktspecifikationen och avsnitt 5.a i det sammanfattande dokumentet (särskilda oenologiska metoder) har ändrats.

En ny kategori vinprodukter har införts, mousserande vin från Ribeiro, och nya vintyper inom kategori 1 har fastställts: Ribeiro Castes och Ribeiro Barrica. De särskilda villkor som gäller för att framställa dessa vintyper behöver därför definieras. När det gäller Ribeiro Tostado föreskrivs dessutom att viner av denna typ ska vara vita eller röda och framställas uteslutande från primära druvsorter.

Viner av typen Ribeiro Castes ska uteslutande framställas från primära druvsorter. Viner av typen Ribeiro Barrica ska vara röda eller vita viner som någon gång under produktionsprocessen har förvarats på fat med en högsta volym på 600 liter, och också dessa ska uteslutande framställas från primära sorter.

Även de mousserande vinerna får endast framställas från primära druvsorter, med traditionella metoder och i versionerna ”Bruto” och ”Bruto Natural”.

Skälet till ändringarna är behovet att fastställa särskilda objektiva villkor för framställningen av dessa viner, som kommer att ha olika märkning på marknaden. Det grundläggande, och gemensamma, kännetecknet för vinerna är att de framställs uteslutande av druvsorter som klassificerats som primära. Samtliga av dessa sorter odlas traditionellt i det aktuella området och producerar viner som bäst uttrycker de unika egenskaperna hos viner med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”.

2.7   Ändring av vinframställningsmetoderna: höjning av den lägsta sockerhalten i druvmust för vintypen Tostado

Beskrivning och motivering

Avsnitt 3.d i produktspecifikationen och avsnitt 5.a i det sammanfattande dokumentet (särskilda oenologiska metoder) har ändrats.

Erfarenheter från senare år och iakttagelser i samband med framställningen av Ribeiro Tostado tyder på att det skulle vara fördelaktigt att höja den lägsta sockerhalten i druvmust från lätt torkade druvor från nuvarande 300 gram per liter till 350.

2.8   Klassificering av druvsorter som primära och sekundära

Beskrivning och motivering

Avsnitt 6 i produktspecifikationen och avsnitt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Detta är ett av de viktigaste inslagen i ändringen av produktspecifikationen. Ändringen innebär att två olika kategorier införs för de druvsorter som kan användas för framställningen av vin med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”: primära druvsorter och sekundära druvsorter. Klassificeringen grundas framför allt på den kvalitet som sorterna tillför de viner som omfattas av ursprungsbeteckningen. Denna kvalitet bedöms enligt två huvudkriterier: dels en rent teknisk kvalitet, dels den potentiella särprägel som de olika druvsorterna skapar hos produkten. De primära sorterna är inhemska sorter och enbart sådana som rekommenderas i den klassificering av sorter som tagits fram av den autonoma regionen Galicien. Sorterna klassificeras enligt följande:

| — | Primära druvsorter:
  Blåa: caíño tinto, caíño bravo, caíño longo, ferrón, sousón, mencía och brancellao
  Gröna: treixadura, torrontés, godello, lado, caíño blanco, loureira and albariño |
| --- | --- |

—

Primära druvsorter:

Blåa: caíño tinto, caíño bravo, caíño longo, ferrón, sousón, mencía och brancellao

Gröna: treixadura, torrontés, godello, lado, caíño blanco, loureira and albariño

| — | Sekundära druvsorter:
  Blåa: garnacha tintorera och tempranillo; gröna: palomino och albillo
  Viner av typen Castes och viner med beteckningen ”Barrica” måste produceras uteslutande av de primära sorterna. Detta gäller även mousserande kvalitetsviner och naturligt söta viner (Tostado). |
| --- | --- |

—

Sekundära druvsorter:

Blåa: garnacha tintorera och tempranillo; gröna: palomino och albillo

Viner av typen Castes och viner med beteckningen ”Barrica” måste produceras uteslutande av de primära sorterna. Detta gäller även mousserande kvalitetsviner och naturligt söta viner (Tostado).

2.9   Införande och strykning av druvsorter

Beskrivning och motivering

Avsnitt 6 i produktspecifikationen och avsnitt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Det föreslås att de gröna druvsorterna lado och caíño blanco läggs till som primära sorter och att den gröna druvsorten macabeo stryks.

Skälen till dessa ändringar beskrivs nedan.

| — | Lado (ny)
  Lado är en druvsort som rekommenderas av den autonoma regionen Galicien i enlighet med spansk lagstiftning. Den är en inhemsk sort i det geografiska område som omfattas av ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”. Sorten blir allt populärare och är vanligare i det aktuella området än i övriga produktionsområden. Den är perfekt anpassad till de lokala odlings- och klimatförhållandena och till de traditionella odlingssystemen i distriktet. Den bidrar till kvaliteten och den särskilda karaktären hos vinerna från området, och godkännandet av den är därför av stor betydelse. |
| --- | --- |

—

Lado (ny)

Lado är en druvsort som rekommenderas av den autonoma regionen Galicien i enlighet med spansk lagstiftning. Den är en inhemsk sort i det geografiska område som omfattas av ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”. Sorten blir allt populärare och är vanligare i det aktuella området än i övriga produktionsområden. Den är perfekt anpassad till de lokala odlings- och klimatförhållandena och till de traditionella odlingssystemen i distriktet. Den bidrar till kvaliteten och den särskilda karaktären hos vinerna från området, och godkännandet av den är därför av stor betydelse.

| — | Caíño blanco (ny)
  Även denna sort rekommenderas av den autonoma regionen Galicien i enlighet med spansk lagstiftning. Den har införts i området Ribeiro gradvis under de senaste årtiondena, framför allt i de delar som gränsar till området för ursprungsbeteckningen ”Rías Baixas”, där den redan omfattas av bestämmelserna. Effekterna av införandet var till en början begränsade, liksom efterfrågan från vinodlare och vinproducenter. Det ansågs därför inte nödvändigt att ta upp sorten i bestämmelserna för ursprungsbeteckningen. Den har dock anpassat sig väl till de lokala odlings- och klimatförhållandena och till de traditionella odlingssystemen i området. Detta har, tillsammans med den positiva inverkan på de viner där den används, lett till allt fler krav från vinsektorn på att ta med den i bestämmelserna så att den kan användas för viner med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”. |
| --- | --- |

—

Caíño blanco (ny)

Även denna sort rekommenderas av den autonoma regionen Galicien i enlighet med spansk lagstiftning. Den har införts i området Ribeiro gradvis under de senaste årtiondena, framför allt i de delar som gränsar till området för ursprungsbeteckningen ”Rías Baixas”, där den redan omfattas av bestämmelserna. Effekterna av införandet var till en början begränsade, liksom efterfrågan från vinodlare och vinproducenter. Det ansågs därför inte nödvändigt att ta upp sorten i bestämmelserna för ursprungsbeteckningen. Den har dock anpassat sig väl till de lokala odlings- och klimatförhållandena och till de traditionella odlingssystemen i området. Detta har, tillsammans med den positiva inverkan på de viner där den används, lett till allt fler krav från vinsektorn på att ta med den i bestämmelserna så att den kan användas för viner med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”.

| — | Macabeo (struken)
  Denna druvsort har funnits med ända sedan de ursprungliga bestämmelserna för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” togs fram 1957. Det är emellertid numera uppenbart att den inte är typisk för området, varken produktionsmässigt eller när det gäller den kvalitet och karaktär den bidrar med hos de viner som omfattas av ursprungsbeteckningen. Det föreslås därför att denna sort stryks i bestämmelserna för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”. |
| --- | --- |

—

Macabeo (struken)

Denna druvsort har funnits med ända sedan de ursprungliga bestämmelserna för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” togs fram 1957. Det är emellertid numera uppenbart att den inte är typisk för området, varken produktionsmässigt eller när det gäller den kvalitet och karaktär den bidrar med hos de viner som omfattas av ursprungsbeteckningen. Det föreslås därför att denna sort stryks i bestämmelserna för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro”.

2.10   Nya åtgärder för förbättrade kontroller

Beskrivning och motivering

Avsnitt 8.b.3 i produktspecifikationen har ändrats. Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

Registrerade anläggningar måste vara självständiga enheter. De får inte gränsa till icke-registrerade anläggningar utan bara ha förbindelse med dessa via allmän väg. Vidare måste månatliga deklarationer lämnas om alla inleveranser och utleveranser av vin.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Ribeiro

2.   Typ av geografisk beteckning

Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

Vin från lätt torkade druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Ribeiro Castes och Ribeiro (vitt)

Vinets utseende

Klart, med blekt gula till gyllene färgnyanser och skiftningar som varierar mellan grönt och guld, beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Tydliga och framträdande aromer som kan beskrivas med något av följande attribut: mogen frukt och färsk frukt, blommor, honung, aromatiska örter, växter och balsamiska aromer. Aromerna hos viner av typen Castes är mer komplexa och har en medelhög intensitet.

Karakteristiska smaker

Friskt och balanserat, med en ren, kvardröjande eftersmak. Viner av typen Castes har en komplexare struktur, större volym och smak, är extraktrikare och har större eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| * | Lägsta verkliga alkoholhalt i ”Castes blancos”: 11 volymprocent. |
| --- | --- |

*

| * | För viner som lagrats i träbehållare under mer än tre månader och med en ålder på upp till ett år är den högsta tillåtna halten av flyktiga syror 0,85 gram per liter (14,17 milliekvivalenter per liter (mekv/l)). Om sådana viner har en ålder över ett år ska denna halt vara 0,9 gram per liter (15 mekv/l) plus 0,06 gram per liter (1 mekv/l) för varje grad alkoholstyrka över 11 volymprocent. Under inga omständigheter får de gränser som anges i tillämplig lagstiftning överskridas. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

Ribeiro Castes och Ribeiro (rött)

Vinets utseende

Klart, medelhög färgintensitet med violetta till körsbärsröda färgnyanser och skiftningar som varierar mellan violett och tegelrött, beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Tydliga och framträdande aromer som kan beskrivas med något av följande attribut: röd och mörk frukt, mogen och färsk, blommor, aromatiska örter, mjölkprodukter, växter och balsamiska aromer. Aromerna hos viner av typen Castes är mer komplexa och har en medelhög intensitet.

Karakteristiska smaker

Friskt, balanserat, med en medelintensiv tanninstruktur och en ren, kvardröjande eftersmak. Viner av typen Castes har mer raffinerade tanniner, större volym och smak, är extraktrikare och har större eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| * | Lägsta verkliga alkoholhalt i ”Castes tintos”: 11 volymprocent. |
| --- | --- |

*

| * | För viner som lagrats i träbehållare under mer än tre månader och med en ålder på upp till ett år är den högsta tillåtna halten av flyktiga syror 0,85 gram per liter (14,17 milliekvivalenter per liter (mekv/l)). Om sådana viner har en ålder över ett år ska denna halt vara 0,9 gram per liter (15 mekv/l) plus 0,06 gram per liter (1 mekv/l) för varje grad alkoholstyrka över 11 volymprocent. Under inga omständigheter får de gränser som anges i tillämplig lagstiftning överskridas. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

Ribeiro Barrica (vitt)

Vinets utseende

Klart, med blekt gula till gyllene färgnyanser och skiftningar som varierar mellan grönt och guld, beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Aromatiskt komplext, med tydliga, framträdande aromer, en balanserad komponent av träaromer, medelhög intensitet och med något av följande attribut: mogen frukt, färsk frukt, torkad frukt, blommor, honung, sylt, aromatiska örter, växter, balsamiska aromer, kryddor, rostade och bakade aromer.

Karakteristiska smaker

Friskt, balanserat och intensivt, smakrikt och med extrakt, god struktur och volym, ren, kvardröjande och tämligen lång eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| * | För viner som lagrats i träbehållare under mer än tre månader och med en ålder på upp till ett år är den högsta tillåtna halten av flyktiga syror 0,85 gram per liter (14,17 milliekvivalenter per liter (mekv/l)). Om sådana viner har en ålder över ett år ska denna halt vara 0,9 gram per liter (15 mekv/l) plus 0,06 gram per liter (1 mekv/l) för varje grad alkoholstyrka över 11 volymprocent. Under inga omständigheter får de gränser som anges i tillämplig lagstiftning överskridas. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 200 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

Ribeiro Barrica (rött)

Vinets utseende

Klart, medelhög färgintensitet med violetta till körsbärsröda färgnyanser och skiftningar som varierar mellan violett och tegelrött, beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Aromatiskt komplext, med tydliga, framträdande aromer, en balanserad komponent av träaromer, medelhög intensitet och med något av följande attribut: mogna och färska röda och mörka frukter, torkad frukt, blommor, sylt, aromatiska örter, växter, mejeriprodukter, balsamiska aromer, kryddor, rostade, brända och bakade aromer.

Karakteristiska smaker

Friskt, balanserat och intensivt, smakrikt och med extrakt, god struktur och volym, ren, kvardröjande och tämligen lång eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| * | För viner som lagrats i träbehållare under mer än tre månader och med en ålder på upp till ett år är den högsta tillåtna halten av flyktiga syror 0,85 gram per liter (14,17 milliekvivalenter per liter (mekv/l)). Om sådana viner har en ålder över ett år ska denna halt vara 0,9 gram per liter (15 mekv/l) plus 0,06 gram per liter (1 mekv/l) för varje grad alkoholstyrka över 11 volymprocent. Under inga omständigheter får de gränser som anges i tillämplig lagstiftning överskridas. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 150 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

4 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

Ribeiro Espumoso (vitt och rosé)

Vinets utseende

Klart, med fina, jämna bubblor och med färgnyanser från ljust gul till gyllene (mousserande vita viner) eller från hallonrosa till orangerosa (mousserande roséviner). Skiftningarna varierar från grönt till guld (mousserande vita viner) eller från violett till orange (mousserande roséviner), beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Aromatiskt komplext, med tydliga, framträdande aromer, medelhög intensitet och något av följande attribut: mogen frukt, färsk frukt, torkad frukt, jäst, brödsmulor, bakade kakor, blommor, honung, sylt, aromatiska örter, växter, balsamiska aromer, kryddor och rostade aromer.

Karakteristiska smaker

Friskt, balanserat och intensivt, smakrikt och med extrakt, medelhög struktur och volym; fina, jämna, angenäma, mjuka och gräddiga bubblor, och en ren, kvardröjande medellång till lång eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,7 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | 185 |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,7

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

185

Ribeiro Tostado (vitt och rött)

Vinets utseende

Klart, med bärnstensfärgade till mahognyfärgade nyanser och skiftningar som varierar mellan guld och kastanj. Ljusare röda nyanser kan förekomma i röda viner beroende på ålder och framställningsmetod.

Vinets aromatiska egenskaper

Aromatiskt komplext, med tydliga, framträdande aromer, medelhög intensitet och något av följande attribut: mogen frukt, lätt torkade druvor, kanderad frukt, torkad frukt, honung, aromatiska örter, kryddor, balsamiska aromer, med rostade, brända och bakade aromer och aromer av ädelträ.

Karakteristiska smaker

Sött och balanserat med en subtil friskhet, intensivt, stor volym med en oljig känsla, med extrakt och mycket smakrikt, ren, kvardröjande lång och intensiv eftersmak.

| * | Om inga gränsvärden anges gäller tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

*

| * | Högsta svavelhalt: 200 mg/l för röda viner och 250 mg/l för vita viner. |
| --- | --- |

*

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 13 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 35 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

13

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

35

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Specifika oenologiska metoder

| — | Vita och röda viner
  Avkastningen vid utvinning bör inte överstiga 72 liter vin per 100 kg druvor för viner som framställs från de primära druvsorterna: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica och Ribeiro Espumoso. För övriga viner gäller 74 liter vin per 100 kg druvor.
  Viner av typen Ribeiro Castes ska uteslutande framställas från primära druvsorter.
  Viner av typen Ribeiro Barrica ska vara röda eller vita viner som någon gång under produktionsprocessen har förvarats på fat med en högsta volym på 600 liter, och ska uteslutande framställas från primära druvsorter. |
| --- | --- |

—

Vita och röda viner

Avkastningen vid utvinning bör inte överstiga 72 liter vin per 100 kg druvor för viner som framställs från de primära druvsorterna: Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica och Ribeiro Espumoso. För övriga viner gäller 74 liter vin per 100 kg druvor.

Viner av typen Ribeiro Castes ska uteslutande framställas från primära druvsorter.

Viner av typen Ribeiro Barrica ska vara röda eller vita viner som någon gång under produktionsprocessen har förvarats på fat med en högsta volym på 600 liter, och ska uteslutande framställas från primära druvsorter.

| — | Mousserande vin
  Framställs endast från primära druvsorter, med traditionella metoder och i versionerna ”Bruto” och ”Bruto Natural”. |
| --- | --- |

—

Mousserande vin

Framställs endast från primära druvsorter, med traditionella metoder och i versionerna ”Bruto” och ”Bruto Natural”.

| — | Tostado
  Framställs uteslutande från de primära blåa och gröna druvsorterna, beroende på vad som är lämpligt. En naturlig process används för att torka druvorna i täckta anläggningar som är utformade på lämpligt sätt för korrekt torkning genom naturlig ventilation. Minsta torkningstid är tre månader. Lägsta sockerhalt i druvmusten är 350 gram socker per liter. Högsta avkastning vid utvinning är 40 liter vin per 100 kg lätt torkade druvor. Vinet ska lagras på träfat av ek eller körsbärsträ på ett sätt som säkerställer att det har kontakt med träet under en period av totalt minst sex månader. I denna period ingår i förekommande fall jäsningstiden. Vinet ska lagras på flaska i minst tre månader. |
| --- | --- |

—

Tostado

Framställs uteslutande från de primära blåa och gröna druvsorterna, beroende på vad som är lämpligt. En naturlig process används för att torka druvorna i täckta anläggningar som är utformade på lämpligt sätt för korrekt torkning genom naturlig ventilation. Minsta torkningstid är tre månader. Lägsta sockerhalt i druvmusten är 350 gram socker per liter. Högsta avkastning vid utvinning är 40 liter vin per 100 kg lätt torkade druvor. Vinet ska lagras på träfat av ek eller körsbärsträ på ett sätt som säkerställer att det har kontakt med träet under en period av totalt minst sex månader. I denna period ingår i förekommande fall jäsningstiden. Vinet ska lagras på flaska i minst tre månader.

Odlingsmetoder

Nya vinplanteringar ska ha en planteringstäthet på minst 3 000 vinstockar per hektar.

Årlig beskärning ska göras i form av guyot-, cordon-, gobelet- eller sporrbeskärning.

Uppbindning ska ske med hjälp av spaljéer eller stolpar.

b)   Högsta avkastning

Primära gröna druvsorter för Castes, Barrica och Espumoso

13 000 kg druvor per hektar

Primära gröna druvsorter för Castes, Barrica och Espumoso

93,6 hektoliter per hektar

Primära gröna druvsorter för Tostado

13 000 kg druvor per hektar

Primära gröna druvsorter för Tostado

52 hektoliter per hektar

Primära blåa druvsorter för Tostado

12 000 kg druvor per hektar

Primära blåa druvsorter för Tostado

48 hektoliter per hektar

Primära gröna och blåa druvsorter för andra viner än de som nämns ovan

19 000 kg druvor per hektar

Primära gröna och blåa druvsorter för andra viner än de som nämns ovan

140,6 hektoliter per hektar

Sekundära druvsorter

19 000 kg druvor per hektar

Sekundära druvsorter

140,6 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Produktionsområdet för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” omfattar de områden som ingår i följande kommuner och orter: kommunerna Ribadavia, Arnoia, Castrelo de Miño, Carballeda de Avia, Leiro, Cenlle, Beade, Punxín och Cortegada; kommundelarna (”parroquia”) Banga, Cabanelas och O Barón i kommunen O Carballiño; kommundelarna Pazos de Arenteiro, Albarellos, Laxas, Cameixa och Moldes i kommunen Boborás; orterna Santa Cruz de Arrabaldo och Untes i kommunen Ourense; och i kommunen Toén orterna Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar, byn Feá y Celeirón och kommundelen Alongos; samt byn A Touza i kommunen San Amaro.

Alla dessa kommuner är belägna i provinsen Ourense i den autonoma regionen Galicien.

7.   Primära druvsorter

| | FERRÓN |
| --- | --- |

FERRÓN

| | ALBARIÑO |
| --- | --- |

ALBARIÑO

| | MENCÍA |
| --- | --- |

MENCÍA

| | BRANCELLAO |
| --- | --- |

BRANCELLAO

| | CAÍÑO BLANCO |
| --- | --- |

CAÍÑO BLANCO

| | CAÍÑO BRAVO |
| --- | --- |

CAÍÑO BRAVO

| | TREIXADURA |
| --- | --- |

TREIXADURA

| | CAÍÑO TINTO |
| --- | --- |

CAÍÑO TINTO

| | SOUSÓN |
| --- | --- |

SOUSÓN

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | GODELLO |
| --- | --- |

GODELLO

| | LADO |
| --- | --- |

LADO

| | LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO |
| --- | --- |

LOUREIRA – LOUREIRO BLANCO

| | CAÍÑO LONGO |
| --- | --- |

CAÍÑO LONGO

8.   Beskrivning av samband

Vin

Vindistriktet är beläget i vad som kallas den klimatmässiga övergångszonen i Galicien, som skapas av de skyddande omgivande bergen tillsammans med närheten till Atlanten. Klimatet i området är ett tempererat medelhavsklimat med inflytande från Atlanten, som dämpas av bergskedjorna väster om vindistriktet. Bergen skyddar distriktet från de stormar som rör sig inåt land från havet. Området kännetecknas av betydande skillnader mellan dag- och nattemperaturer, små nederbördsmängder efter fruktsättningen, och ouppodlad mark med låg vattenhållningsförmåga som övervägande består av granit och kuperad bergsterräng.

Distriktet ligger på gränsen för vad som är lämpligt för vinodling. Druvorna har svårt att mogna, men uppnår den nödvändiga mognaden för alkoholproduktion samtidigt med fenolmognaden. De behåller därmed en balanserad friskhet genom en naturlig syrlighet där vinsyran dominerar över äppelsyran. Områdets nästan kontinentala karaktär skapar tillsammans med de dominerande luftströmmarna stora temperaturskillnader mellan dag och natt, vilket bidrar till en långsam mognad och därmed förstärker den naturliga friskheten och aromen.

Vinodlarna utnyttjar områdets kuperade terräng genom att anlägga odlingar på sluttningarna med gynnsammast läge. De anlägger ofta terrasser för att förenkla skötseln av vinstockarna och skapa ett större jorddjup, vilket resulterar i ett landskap som bär tydliga spår av människans ingripande. Vinodlarna säkerställer på så sätt att vinstockarna får tillräckligt med solljus och därmed att de producerar den sockerhalt som krävs för att framställa vin med en lämplig alkoholhalt. Distriktet ligger, som nämnts ovan, på gränsen för vad som är lämpligt för vinodling.

En annan grundläggande aspekt av sambandet mellan vinerna och området rör de druvsorter som finns att tillgå. De flesta av dessa är sorter som traditionellt odlas i distriktet men som är sällsynta i andra vinodlingsområden. En av de viktigaste av dessa är den gröna druvsorten treixadura, som är den mest representativa och mest odlade sorten i det geografiska området. Druvsorterna är helt anpassade till miljön och är resultatet av de urval som vinodlarna gjort under årens lopp. Dessa sorter, och framför allt treixadura, bidrar tillsammans med odlingsförhållandena i distriktet till att skapa mycket aromrika viner med fruktiga och blommiga toner. Syran vägs upp av alkoholhalten, vilket ger viner som är friska och balanserade.

Mousserande kvalitetsviner

De mousserande kvalitetsvinerna med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” framställs med traditionella metoder. Deras egenskaper har ett nära samband med de speciella miljöförhållandena och de druvsorter som används.

Miljön kännetecknas av ett tempererat medelhavsklimat med inflytande från Atlanten. Temperaturskillnaderna mellan dag och natt är stora och nederbördsmängderna efter fruktsättningen små. Marken har låg vattenhållningsförmåga och omges av bergsterräng. Vinodlingen i området har utvecklats under mycket begränsande förhållanden och druvorna har svårt att mogna. Vinodlarna utnyttjar därför den kuperade terrängen i området och anlägger sina vinodlingar på de sluttningar som är mest exponerade för solen. Skillnaden mellan dags- och nattemperatur bidrar till en långsam mognad hos druvorna, vilket förstärker den naturliga friskheten och aromen hos de mousserande vinerna.

Alla druvsorterna är inhemska och anpassade till de särskilda klimatförhållandena i området. De är resultatet av de urval som vinodlarna i området har gjort under årens lopp. En av de viktigaste av dessa är treixadura, som är den mest odlade druvsorten i området, men även sorterna loureiro och albariño passar mycket väl för framställning av dessa viner. Mark- och klimatförhållandena i distriktet innebär att dessa sorter kan skördas tidigt, så snart korrekt balans mellan socker- och syrahalt uppnåtts. Druvorna skördas därför när de har en måttlig sockerhalt och en rimlig syrahalt, vilket gör det möjligt att producera balanserade basviner som inte har en alltför hög alkoholhalt men som är mycket aromrika. I andra närliggande vinodlingsområden skulle ett tidigareläggande av skörden för att minska alkoholhalten hos basvinerna leda till en ökad syrahalt, vilket inte händer här. Den viktigaste anledningen till den ökade syrahalten är en alltför hög halt av äppelsyra, som försämrar kvaliteten på det vin som produceras.

Druvsorterna representerar ett genetiskt arv som är av stort värde. Detta arv bidrar till en unik kvalitet hos distriktets olika vintyper, framför allt hos de mycket aromrika och fruktiga mousserande vinerna.

Vin från lätt torkade druvor (”Tostados”)

Tostado del Ribeiro är ett vin som framställs från lätt torkade druvor. De särskilda egenskaperna hos detta vin beror på de råvaror det framställs av och på de naturliga miljöförhållandena och den särskilda produktionsmetod som används, som är ett resultat av de lokala producenternas speciella kunskaper och erfarenhet.

De råvaror som används är druvsorter som härstammar från området och som har anpassats till dess särskilda miljöförhållanden. En av de viktigaste av dessa är treixadura, som är den mest odlade och mest karakteristiska druvsorten i området.

Miljön kännetecknas av ett tempererat medelhavsklimat med inflytande från Atlanten. Temperaturskillnaderna mellan dag och natt är stora och nederbördsmängderna efter fruktsättningen små. Den ouppodlade marken har låg vattenhållningsförmåga och omges av bergsterräng. Vinstockarna odlas på de sluttningar som är mest exponerade för solen så att druvorna kan mogna på lämpligt sätt.

Området ligger på gränsen för vad som är lämpligt för vinodling, vilket gör det svårt för druvorna att uppnå lämplig mognad. Det enda skälet till att druvorna mognar är att de sorter som används är anpassade till miljön och odlas på noggrant placerade vinodlingar. Det är detta som gör vinet så speciellt. Det är ett sött vin från ett område med en naturlig miljö där det normalt sett inte skulle vara möjligt att producera ett sådant vin.

Produktionen är möjlig tack vare de produktionsmetoder som lokala producenter har utvecklat under årens lopp. Efter skörden låter producenterna druvklasarna genomgå en komplex mognadsprocess i täckta anläggningar med naturlig ventilation. Druvsorten treixadura är särskilt lämplig för torkning eftersom den har ett tjockare och mer motståndskraftigt skal än andra sorter, vilket gör att den klarar den naturliga torkningsprocessen bättre.

Vindistriktet har även ett klimat med torrare höstar än vad som kan förväntas med tanke på närheten till Atlanten. Orsaken till detta är den skyddsbarriär som bergen väster om området utgör. Dessa förhållanden underlättar torkningsprocessen. Druvorna utsätts inte för alltför hög relativ luftfuktighet, vilket skulle fördröja den naturliga uttorkningen och öka risken för svampsjukdomar. Höstarna är dessutom vanligtvis milda, vilket bidrar till torkningsprocessen. Vindistrikt längre inåt landet kan visserligen ha fördelen av en lägre luftfuktighet, men har även en nackdel i form av låga temperaturer som gör en naturlig torkningsprocess svårare.

Resultatet av denna process är ett sött och balanserat vin med en total sockerhalt på 120 gram per liter och med en särskild karaktär som är typisk för vinodlingstraditionerna i distriktet. Det är mycket uppskattat, dyrt att producera och har mycket högt anseende.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Att transportera och buteljera vinerna utanför tillverkningsområdet riskerar att försämra vinets kvalitet på grund av t.ex. redoxprocess och temperaturskillnader. Ju längre vinerna transporteras, desto större blir risken. Buteljeras vinet i ursprungsområdet bevaras produktens egenskaper och kvalitet. Tillsammans med den erfarenhet och de stora kunskaper om vinernas särskilda kvaliteter som vinproducenterna i området för ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” har förvärvat under årens lopp gör detta det nödvändigt att buteljeringen sker i ursprungsområdet. Därigenom bevaras vinernas fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Etiketterna på de buteljerade vinerna ska innehålla ursprungsbeteckningens logotyp och namn.

För viner med ursprungsbeteckningen ”Ribeiro” som framställs från primära druvsorter får följande uttryck anges på etiketter, förpackningar och i reklammaterial: ”Castes”, ”Barrica”, ”Espumoso” och ”Tostado”, beroende på vad som är tillämpligt.

För viner som inte kategoriseras som ”Castes”, ”Barrica”, ”Espumoso” eller ”Tostado” får uttrycken ”caste” eller ”autóctonas” inte anges på etiketterna och inte heller namnet på någon av de primära druvsorterna. På samma sätt är det inte heller tillåtet att använda något annat uttryck som skulle kunna ge konsumenterna en felaktig uppfattning om vinets egenskaper, i synnerhet uttryck som kan leda till förväxling med viner av kategorierna Ribeiro Castes, Ribeiro Barrica, Ribeiro Espumoso och Ribeiro Tostado.

Skördeåret måste anges i märkningen av viner i kategorierna Castes och Barrica.

Förpackningar ska vara försedda med numrerade kontrollmärken eller framsides- eller baksidesetiketter som har utfärdats av kontrollorganet. Dessa måste anbringas i respektive vinanläggning.

Länk till produktspecifikationen

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 11.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 196/45

---

Tillkännagivande om ansökan enligt artikel 35 i direktiv 2014/25/EU

Ansökan gjord av en upphandlande enhet

(2020/C 196/10)

Den 3 december 2019 tog kommissionen emot en ansökan i enlighet med artikel 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (1). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan var den 4 december 2019.

Ansökan har lämnats in av ENEL Green Power och avser verksamheter med anknytning till produktion och grossistförsäljning av elektricitet från förnybara källor i Italien.

I artikel 34 i direktiv 2014/25/EU fastställs följande: ”Kontrakt som syftar till att medge utförandet av en verksamhet enligt artiklarna 8–14 ska inte omfattas av detta direktiv om den medlemsstat eller de upphandlande enheter som har ingett en begäran i enlighet med artikel 35 kan visa att verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Projekttävlingar som anordnas för utövande av en sådan verksamhet i det geografiska området ska inte heller omfattas av detta direktiv”. Den bedömning av direkt konkurrensutsättning som kan göras inom ramen för direktiv 2014/25/EU påverkar inte kravet på en fullständig tillämpning av konkurrenslagstiftningen.

Kommissionen ska inom en tidsfrist av 105 arbetsdagar räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut om denna ansökan. Den ursprungliga tidsfristen löpte därmed ut den 29 april 2020.

I enlighet med punkt 2 i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU får kommissionen kräva att den berörda medlemsstaten eller upphandlande enheten eller den behöriga oberoende nationella myndigheten eller någon annan behörig nationell myndighet inom en lämplig tidsfrist ska lämna alla nödvändiga uppgifter eller komplettera eller förtydliga de uppgifter som lämnats. Den 6 februari 2020 bad kommissionen de italienska myndigheterna att lämna ytterligare uppgifter senast den 20 februari 2020. De italienska myndigheternas svar ankom den 6 mars 2020.

Med beaktande av den rådande situationen och effekterna av covid-19-pandemin kom den sökande och kommissionen överens om att kommissionens beslut skulle antas senast den 15 juli 2020.

Enligt artikel 35.5 i direktiv 2014/25/EU ska ytterligare ansökningar rörande samma verksamhet i Italien, som lämnas innan den tidsfrist som gäller för denna ansökan har löpt ut, inte betraktas som nya förfaranden, utan behandlas inom ramen för denna ansökan.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

---