# Jurnalul Oficial C 195/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 195 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6310 iunie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 195

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6310 iunie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 195/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 195/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  ) | 2 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 195/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH) (
  1
  )

1

1

2020/C 195/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 195/03 | Rata de schimb a monedei euro — 9 iunie 2020 | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 195/03

Rata de schimb a monedei euro — 9 iunie 2020

3

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 195/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  ) | 4 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 195/05 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 6 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 195/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9716 – AMS/OSRAM) (
  1
  )

1

4

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 195/05

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9746 – Fyffes Limited/van Wylick GmbH)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 195/01)

La 8 aprilie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9746. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9746. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 10.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9696 — ArcelorMittal Neel Tailored Blanks/TT Steel Service India/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 195/02)

La 22 aprilie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9696. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32020M9696. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 iunie 2020

(2020/C 195/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1294 |
| JPY | yen japonez | 122,14 |
| DKK | coroana daneză | 7,4568 |
| GBP | lira sterlină | 0,89120 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4188 |
| CHF | franc elvețian | 1,0770 |
| ISK | coroana islandeză | 149,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,5418 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,634 |
| HUF | forint maghiar | 345,00 |
| PLN | zlot polonez | 4,4464 |
| RON | leu românesc nou | 4,8365 |
| TRY | lira turcească | 7,6859 |
| AUD | dolar australian | 1,6267 |
| CAD | dolar canadian | 1,5187 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7530 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7375 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5708 |
| KRW | won sud-coreean | 1 353,30 |
| ZAR | rand sud-african | 18,8935 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,0025 |
| HRK | kuna croată | 7,5719 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 917,20 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8287 |
| PHP | peso Filipine | 56,521 |
| RUB | rubla rusească | 77,7388 |
| THB | baht thailandez | 35,418 |
| BRL | real brazilian | 5,4944 |
| MXN | peso mexican | 24,5766 |
| INR | rupie indiană | 85,3085 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1294

JPY

yen japonez

122,14

DKK

coroana daneză

7,4568

GBP

lira sterlină

0,89120

SEK

coroana suedeză

10,4188

CHF

franc elvețian

1,0770

ISK

coroana islandeză

149,70

NOK

coroana norvegiană

10,5418

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,634

HUF

forint maghiar

345,00

PLN

zlot polonez

4,4464

RON

leu românesc nou

4,8365

TRY

lira turcească

7,6859

AUD

dolar australian

1,6267

CAD

dolar canadian

1,5187

HKD

dolar Hong Kong

8,7530

NZD

dolar neozeelandez

1,7375

SGD

dolar Singapore

1,5708

KRW

won sud-coreean

1 353,30

ZAR

rand sud-african

18,8935

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,0025

HRK

kuna croată

7,5719

IDR

rupia indoneziană

15 917,20

MYR

ringgit Malaiezia

4,8287

PHP

peso Filipine

56,521

RUB

rubla rusească

77,7388

THB

baht thailandez

35,418

BRL

real brazilian

5,4944

MXN

peso mexican

24,5766

INR

rupie indiană

85,3085

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 10.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/4

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9716 – AMS/OSRAM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 195/04)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | AMS (Austria); |
| --- | --- |

—

AMS (Austria);

| — | OSRAM (Germania) |
| --- | --- |

—

OSRAM (Germania)

AMS dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi OSRAM. Concentrarea se realizează printr-o ofertă publică anunțată la data de 7 noiembrie 2019.

2.

| — | în cazul întreprinderii AMS: furnizarea de tehnologii de detectare de înaltă performanță pe piețele finale de consum, comunicații și în sectorul auto, industrial și medical, cu accent pe trei piloni strategici: detecție optică, imagistică și audio; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii AMS: furnizarea de tehnologii de detectare de înaltă performanță pe piețele finale de consum, comunicații și în sectorul auto, industrial și medical, cu accent pe trei piloni strategici: detecție optică, imagistică și audio;

| — | în cazul întreprinderii OSRAM: furnizarea de soluții în materie de iluminat și senzori luminoși, vizualizare și tratamente cu ajutorul luminii: de la LED-uri și alte tehnologii pe bază de semiconductori – cum ar fi emițători, lasere și senzori de infraroșu – la sisteme de gestionare a iluminatului și lămpi tradiționale și speciale. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii OSRAM: furnizarea de soluții în materie de iluminat și senzori luminoși, vizualizare și tratamente cu ajutorul luminii: de la LED-uri și alte tehnologii pe bază de semiconductori – cum ar fi emițători, lasere și senzori de infraroșu – la sisteme de gestionare a iluminatului și lămpi tradiționale și speciale.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9716 – AMS/OSRAM

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 10.6.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 195/6

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 195/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Eger/Egri”

Număr de referință: PDO-HU-A1328-AM04

Data comunicării: 16.2.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Modificarea acidității totale maxime de la 6,0 g/l la 7,0 g/l pentru următoarele tipuri de vin: Classicus bikavér (sânge de taur), Classicus siller (siller), Classicus vörös (roșu), Superior bikavér (sânge de taur), Superior vörös (roșu), Grand superior bikavér (sânge de taur) și Grand superior vörös (roșu)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Descrierea vinului/vinurilor |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Descrierea vinului/vinurilor

| (c) | Justificare: din cauza climei răcoroase (briză montană și briză de vale), a bogăției minerale și a diversității mari a solurilor din arealul delimitat, vinurile produse din struguri negri, care au o structură acidă mai complexă, pot prezenta, după învechire, o aciditate foarte mare, pe lângă o anumită catifelare. Corecția va permite conservarea gustului fructat pentru o perioadă mai lungă de timp. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: din cauza climei răcoroase (briză montană și briză de vale), a bogăției minerale și a diversității mari a solurilor din arealul delimitat, vinurile produse din struguri negri, care au o structură acidă mai complexă, pot prezenta, după învechire, o aciditate foarte mare, pe lângă o anumită catifelare. Corecția va permite conservarea gustului fructat pentru o perioadă mai lungă de timp.

2.   Modificarea tăriei alcoolice dobândite minime de la 12,5 % vol. La 12,0 % vol. Pentru toate vinurile Superior și Grand superior, cu excepția celor obținute din struguri recoltați târziu

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Descrierea vinului/vinurilor |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Descrierea vinului/vinurilor

| (c) | Justificare: modificarea va permite asigurarea în mai mare măsură a complexității vinurilor, în special a vinurilor seci, în cazul cărora notele fructate vor deveni, de asemenea, mai pronunțate datorită proporției mici de zaharuri reziduale după fermentare, iar pierderea considerabilă de tărie alcoolică din cauza învechirii în butoaie mici din lemn justifică încadrarea ca vinuri Superior sau Grand superior a unor vinuri adaptate tendințelor actuale, cu o tărie alcoolică mai mică, cu condiția ca acestea să prezinte caracteristici organoleptice satisfăcătoare. Aceasta consolidează caracterul vinurilor de Eger (climă răcoroasă), evitându-se totodată ca acestea să devină vinuri plate. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: modificarea va permite asigurarea în mai mare măsură a complexității vinurilor, în special a vinurilor seci, în cazul cărora notele fructate vor deveni, de asemenea, mai pronunțate datorită proporției mici de zaharuri reziduale după fermentare, iar pierderea considerabilă de tărie alcoolică din cauza învechirii în butoaie mici din lemn justifică încadrarea ca vinuri Superior sau Grand superior a unor vinuri adaptate tendințelor actuale, cu o tărie alcoolică mai mică, cu condiția ca acestea să prezinte caracteristici organoleptice satisfăcătoare. Aceasta consolidează caracterul vinurilor de Eger (climă răcoroasă), evitându-se totodată ca acestea să devină vinuri plate.

3.   Derogare de la regula de învechire obligatorie timp de șase luni în butoaie pentru vinurile Classicus bikavér obținute din soiurile Blauburger, Kadarka, Kékoportó și Turán

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: întrucât acest vin obținut din patru soiuri timpurii are un conținut redus de taninuri, impunerea unei reguli restrictive care vizează ca aceste soiuri să își exprime caracterul nu ar fi adecvată conservării pe termen mai lung a gustului fructat proaspăt, menționat în descrierea caracteristicilor organoleptice ale vinului Classicus bikavér. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: întrucât acest vin obținut din patru soiuri timpurii are un conținut redus de taninuri, impunerea unei reguli restrictive care vizează ca aceste soiuri să își exprime caracterul nu ar fi adecvată conservării pe termen mai lung a gustului fructat proaspăt, menționat în descrierea caracteristicilor organoleptice ale vinului Classicus bikavér.

4.   Adaptarea practicilor oenologice care trebuie aplicate în mod obligatoriu în cazul vinului Superior bikavér în ceea ce privește maturarea pentru o perioadă de 12 luni în butoaie și proporția soiului de viță-de-vie Turán în vinul de tipul Grand superior bikavér.

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: această corecție vizează uniformizarea reglementării referitoare la elaborarea vinului Bikavér cu cele două niveluri de clasificare. Aceasta va permite alegerea duratei de învechire a vinurilor în funcție de calitatea strugurilor, care depinde de anul de recoltă. În consecință, diferența dintre vinurile Superior și Grand Superior nu va consta în principal în gradul lor de maturare; mai degrabă, cele două niveluri se vor diferenția unul de celălalt prin concentrația și aroma lor specifică (în conformitate cu regula nouă, vinurile Grand superior nu pot fi decât vinuri de terroir, iar vinurile de terroir nu pot fi decât Grand superior), în timp ce, prin uniformizarea elaborării lor, caracterele vinurilor vor fi mai omogene, iar consumatorii vor putea să distingă mai bine între cele trei clasificări ale vinurilor Bikavér. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: această corecție vizează uniformizarea reglementării referitoare la elaborarea vinului Bikavér cu cele două niveluri de clasificare. Aceasta va permite alegerea duratei de învechire a vinurilor în funcție de calitatea strugurilor, care depinde de anul de recoltă. În consecință, diferența dintre vinurile Superior și Grand Superior nu va consta în principal în gradul lor de maturare; mai degrabă, cele două niveluri se vor diferenția unul de celălalt prin concentrația și aroma lor specifică (în conformitate cu regula nouă, vinurile Grand superior nu pot fi decât vinuri de terroir, iar vinurile de terroir nu pot fi decât Grand superior), în timp ce, prin uniformizarea elaborării lor, caracterele vinurilor vor fi mai omogene, iar consumatorii vor putea să distingă mai bine între cele trei clasificări ale vinurilor Bikavér.

5.   Eliminarea obligației de a utiliza butoaie din lemn din regula referitoare la învechirea în butoi timp de șase luni pentru tipurile de vin Grand superior fehér (alb) și csillag (stea)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: pentru vinurile obținute din struguri albi, nu este necesar să se realizeze învechirea în butoi din lemn pentru toți anii de recoltă. De asemenea, notele fructate proaspete și dinamice ocupă un loc important printre caracteristicile organoleptice ale vinurilor Grand superior fehér (alb) și csillag (stea). Eliminarea învechirii obligatorii în butoaie din lemn consolidează caracterul vinului de Eger și se înscrie într-o tendință în creștere la nivel mondial. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: pentru vinurile obținute din struguri albi, nu este necesar să se realizeze învechirea în butoi din lemn pentru toți anii de recoltă. De asemenea, notele fructate proaspete și dinamice ocupă un loc important printre caracteristicile organoleptice ale vinurilor Grand superior fehér (alb) și csillag (stea). Eliminarea învechirii obligatorii în butoaie din lemn consolidează caracterul vinului de Eger și se înscrie într-o tendință în creștere la nivel mondial.

6.   Creșterea la 65 % a nivelului maxim de utilizare a soiului Kékfrankos (Blaufränkisch) pentru cele trei niveluri de clasificare a vinurilor Bikavér

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: întrucât soiul principal utilizat pentru asamblarea vinurilor Bikavér este Kékfrankos, este important ca specificitățile acestui soi să se exprime în amestec. Datorită modificării, în arealul delimitat, va fi posibil să se producă vinuri Bikavér cu un caracter mai uniform, cu trei niveluri de clasificare. Măsura consolidează în mod explicit caracterul vinurilor de Eger (climă răcoroasă). |
| --- | --- |

(c)

Justificare: întrucât soiul principal utilizat pentru asamblarea vinurilor Bikavér este Kékfrankos, este important ca specificitățile acestui soi să se exprime în amestec. Datorită modificării, în arealul delimitat, va fi posibil să se producă vinuri Bikavér cu un caracter mai uniform, cu trei niveluri de clasificare. Măsura consolidează în mod explicit caracterul vinurilor de Eger (climă răcoroasă).

7.   Eliminarea cerințelor referitoare la învechirea în sticlă și la data de îmbuteliere pentru nivelurile de clasificare Superior și Grand superior

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: calitatea vinurilor este determinată nu doar de durata învechirii în sticlă, ci și de soiul de struguri utilizat, de calitatea materiei prime (media recoltei, tăria alcoolică a mustului) și de tehnologia de vinificare aplicată. Viticultorul trebuie să aleagă tehnologia de vinificare în vederea obținerii proprietăților menționate în descrierea caracteristicilor organoleptice. Un vin poate fi introdus pe piață doar după ce comisia de clasificare a vinurilor de la nivel local și-a dat acordul în urma verificării caracteristicilor organoleptice. Din cauza diversității anilor de recoltă, nu trebuie să se țină seama de data de îmbuteliere a vinurilor și de durata învechirii lor în sticle pentru stabilirea datei de introducere pe piață. În orice caz, pe piața acestor vinuri, consumatorii sunt sensibili la gradul de maturitate a vinurilor: producătorii resimt acest lucru în mod direct și pot stabili în consecință data introducerii lor pe piață. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: calitatea vinurilor este determinată nu doar de durata învechirii în sticlă, ci și de soiul de struguri utilizat, de calitatea materiei prime (media recoltei, tăria alcoolică a mustului) și de tehnologia de vinificare aplicată. Viticultorul trebuie să aleagă tehnologia de vinificare în vederea obținerii proprietăților menționate în descrierea caracteristicilor organoleptice. Un vin poate fi introdus pe piață doar după ce comisia de clasificare a vinurilor de la nivel local și-a dat acordul în urma verificării caracteristicilor organoleptice. Din cauza diversității anilor de recoltă, nu trebuie să se țină seama de data de îmbuteliere a vinurilor și de durata învechirii lor în sticle pentru stabilirea datei de introducere pe piață. În orice caz, pe piața acestor vinuri, consumatorii sunt sensibili la gradul de maturitate a vinurilor: producătorii resimt acest lucru în mod direct și pot stabili în consecință data introducerii lor pe piață.

8.   Modificarea calității strugurilor din soiurile de viță-de-vie utilizate pentru vinurile Classicus, care trece de la 12,08 % vol. (19 °MM) la 10,60 % vol. (17 °MM) pentru vinurile Classicus csillag (stea)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| (c) | Justificare: această modificare vizează garantarea caracterului proaspăt al vinului Classicus csillag (stea). În prezent, acesta nu poate fi garantat în fiecare an de recoltă cu tăria alcoolică naturală minimă impusă în prezent, care este de 12,08 % vol. (19 °MM). Acest lucru se poate realiza prin conservarea acizilor strugurilor, ceea ce nu poate fi asigurat în anii cu temperaturile cele mai mari decât printr-o recoltare timpurie. Această modificare va reduce sarcina administrativă a unităților de vinificație și operațiunile de stocare selectivă a vinurilor de bază pentru acest tip de vin. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: această modificare vizează garantarea caracterului proaspăt al vinului Classicus csillag (stea). În prezent, acesta nu poate fi garantat în fiecare an de recoltă cu tăria alcoolică naturală minimă impusă în prezent, care este de 12,08 % vol. (19 °MM). Acest lucru se poate realiza prin conservarea acizilor strugurilor, ceea ce nu poate fi asigurat în anii cu temperaturile cele mai mari decât printr-o recoltare timpurie. Această modificare va reduce sarcina administrativă a unităților de vinificație și operațiunile de stocare selectivă a vinurilor de bază pentru acest tip de vin.

9.   Posibilitatea de elaborare a vinului Classicus roze, siller, roșu și a vinurilor Superior și Grand superior roșii din soiul Cabernet dorsa

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | III. Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

III. Practici oenologice specifice

| — | VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate |
| --- | --- |

—

VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate

| (b) | Secțiunile vizate din documentul unic:






  — | Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunile vizate din documentul unic:

—

Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

| — | Soiul/soiurile de viță-de-vie principal/principale |
| --- | --- |

—

Soiul/soiurile de viță-de-vie principal/principale

| (c) | Justificare: din soiul Cabernet dorsa se poate obține un vin de foarte bună calitate în arealul delimitat. Acest soi de viță-de-vie furnizează nu numai individual, ci și în amestec, o materie primă excelentă pentru vinurile cu denumire de soi și vinurile obținute prin asamblare din Eger. Regiunea a fost renumită dintotdeauna pentru vinurile sale obținute prin asamblare. Utilizarea acestui soi de viță-de-vie permite astfel o mai bună ilustrare a complexității arealului de producție. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: din soiul Cabernet dorsa se poate obține un vin de foarte bună calitate în arealul delimitat. Acest soi de viță-de-vie furnizează nu numai individual, ci și în amestec, o materie primă excelentă pentru vinurile cu denumire de soi și vinurile obținute prin asamblare din Eger. Regiunea a fost renumită dintotdeauna pentru vinurile sale obținute prin asamblare. Utilizarea acestui soi de viță-de-vie permite astfel o mai bună ilustrare a complexității arealului de producție.

10.   Modificarea terroir-ului Tornyos, care devine terroir-ul Sík-hegy

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Justificare: încă din Evul Mediu, denumirea SÍK-HEGY era utilizată pentru întregul terroir (SUGÁR ISTVÁN 1981). În perioada agriculturii socialiste, cooperativa din Eger a construit o clădire pentru adăpostire și stocare, dotată cu două turnuri, situată chiar în centrul terroir-ului. Drept urmare, unii au început să numească cele mai bune coline din acest areal situat în centrul SÍK-HEGY Alsó- és Felsőtornyos (Turnul jos și Turnul înalt); cu timpul, nu s-a mai utilizat decât denumirea Tornyos, care a fost înregistrată ca denumire de sine stătătoare pe hărți la delimitarea terroir-urilor, aceasta figurând și în caietul de sarcini al vinurilor de Eger. Compoziția solurilor din terroir-ul actual Tornyos este identică cu cea a terroir-ului Sík-hegy. Vinurile produse au un caracter similar. De altfel, terroir-ul actual Sík-Hegy cuprinde arealul Tornyos. Delimitarea a fost efectuată în funcție de drumurile rurale, nu în funcție de frontierele naturale. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: încă din Evul Mediu, denumirea SÍK-HEGY era utilizată pentru întregul terroir (SUGÁR ISTVÁN 1981). În perioada agriculturii socialiste, cooperativa din Eger a construit o clădire pentru adăpostire și stocare, dotată cu două turnuri, situată chiar în centrul terroir-ului. Drept urmare, unii au început să numească cele mai bune coline din acest areal situat în centrul SÍK-HEGY Alsó- és Felsőtornyos (Turnul jos și Turnul înalt); cu timpul, nu s-a mai utilizat decât denumirea Tornyos, care a fost înregistrată ca denumire de sine stătătoare pe hărți la delimitarea terroir-urilor, aceasta figurând și în caietul de sarcini al vinurilor de Eger. Compoziția solurilor din terroir-ul actual Tornyos este identică cu cea a terroir-ului Sík-hegy. Vinurile produse au un caracter similar. De altfel, terroir-ul actual Sík-Hegy cuprinde arealul Tornyos. Delimitarea a fost efectuată în funcție de drumurile rurale, nu în funcție de frontierele naturale.

11.   Gruparea denumirilor de terroir pe localitate și indicarea obligatorie a terroir‐ului doar pentru vinurile Grand superior

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Justificare: modificarea va facilita înțelegerea celor trei niveluri de clasificare de către consumator. Vinurile Grand superior reprezintă nivelul cel mai înalt de calitate și, prin urmare, este important să se indice într-un mod mai precis locul lor de producție, prin specificarea denumirii terroir-ului, precum și ca aceste vinuri să fie produse cu respectarea unor norme de calitate uniforme. Prin urmare, informațiile privind cele trei niveluri de clasificare vor fi mai clare. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: modificarea va facilita înțelegerea celor trei niveluri de clasificare de către consumator. Vinurile Grand superior reprezintă nivelul cel mai înalt de calitate și, prin urmare, este important să se indice într-un mod mai precis locul lor de producție, prin specificarea denumirii terroir-ului, precum și ca aceste vinuri să fie produse cu respectarea unor norme de calitate uniforme. Prin urmare, informațiile privind cele trei niveluri de clasificare vor fi mai clare.

12.   Reglementări referitoare la indicarea denumirilor soiurilor de viță-de-vie pentru vinurile albe și roșii pentru toate clasificările, precum și pentru tipul de vin Késői szüretelésű (din struguri recoltați târziu)

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Justificare: obiectivul modificării este armonizarea, pentru vinurile cu denumire de soi, a prezentării denumirii de origine pe eticheta vinurilor de Eger, cu menționarea denumirii soiurilor de viță-de-vie. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: obiectivul modificării este armonizarea, pentru vinurile cu denumire de soi, a prezentării denumirii de origine pe eticheta vinurilor de Eger, cu menționarea denumirii soiurilor de viță-de-vie.

13.   Stabilirea duratei de aplicare a dispozițiilor tranzitorii: „normele tranzitorii încetează să se mai aplice începând cu campania viticolă 2021/2022”.

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Justificare: pe parcursul ultimilor ani, producătorii locali au avut ocazia de a-și structura plantațiile în conformitate cu cerințele din caietul de sarcini. Este necesar să se limiteze posibilitatea de aplicare a normelor tranzitorii. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: pe parcursul ultimilor ani, producătorii locali au avut ocazia de a-și structura plantațiile în conformitate cu cerințele din caietul de sarcini. Este necesar să se limiteze posibilitatea de aplicare a normelor tranzitorii.

14.   Modificare-îmbunătățire a caracterului tehnic, stabilirea numerelor cadastrale în funcție de denumirile terroir-urilor

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | VIII. Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

VIII. Condiții suplimentare

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Condiții suplimentare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Condiții suplimentare

| (c) | Justificare: delimitarea geografică precedentă, bazată pe numere cadastrale, cuprindea zone care acopereau terroir-uri întregi. Această precizare este necesară ca urmare a modificării numerelor cadastrale de-a lungul anilor. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: delimitarea geografică precedentă, bazată pe numere cadastrale, cuprindea zone care acopereau terroir-uri întregi. Această precizare este necesară ca urmare a modificării numerelor cadastrale de-a lungul anilor.

15.   Eliminarea tăriei alcoolice dobândite maxime pentru toate tipurile de vinuri

| (a) | Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:






  — | II. Descrierea vinurilor |
| --- | --- | --- |

(a)

Secțiunile vizate din caietul de sarcini al produsului:

—

II. Descrierea vinurilor

| (b) | Secțiunea vizată din documentul unic:






  — | Documentul unic nu este afectat de această modificare |
| --- | --- | --- |

(b)

Secțiunea vizată din documentul unic:

—

Documentul unic nu este afectat de această modificare

| (c) | Justificare: este inutil să se reglementeze tăria alcoolică maximă a tipurilor de vin cu ajutorul unui indicator care nu este realist: prin urmare, acesta trebuie eliminat. |
| --- | --- |

(c)

Justificare: este inutil să se reglementeze tăria alcoolică maximă a tipurilor de vin cu ajutorul unui indicator care nu este realist: prin urmare, acesta trebuie eliminat.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile) propusă (propuse) pentru înregistrare

Eger

Egri

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Classicus bikavér (sânge de taur)

Amestec de vinuri roșii seci, având la bază soiul Kékfrankos (Blaufränkisch), a cărui culoare poate varia de la roșu-grena până la rubiniu intens, cu arome de condimente și cu o savoare de fructe, fără note de taninuri pronunțate. Acesta se caracterizează prin arome de fructe coapte și proaspete și prezintă o anumită complexitate din cauză că niciunul dintre soiurile de viță-de-vie din compoziția sa nu poate fi dominant.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 11,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

11,5

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus muskotály (Muscat)

Vin alb proaspăt a cărui culoare poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben, cu o savoare și un buchet caracteristice soiului Muscat. Acest vin poate fi sec, demisec, demidulce sau dulce.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 10 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

10

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus siller (siller)

Vin de culoare roșu deschis, pe bază de struguri negri, care conține mai multă substanță colorantă decât vinurile roze și care prezintă o tentă mai închisă din cauza soiurilor de viță-de-vie din care este obținut. Vin sec cu o textură închisă și un gust mai aspru, cu arome și savoare de fructe și de condimente, cu reflexe portocalii.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

11

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus rozé (roze)

Vin proaspăt pe bază de struguri negri, a cărui culoare poate varia de la culoarea cojii de ceapă până la roz, cu arome și cu savoare de fructe (zmeură, piersică, vișină, coacăză, căpșună etc.), precum și cu parfum de flori, după caz, și cu o aciditate proaspătă și lejeră.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

10,5

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus fehér (alb)

Vin alb a cărui culoare poate varia de la alb-verde până la galben-verde sau până la galben, cu o savoare proaspătă și persistentă. Vinurile cu denumire de soi prezintă arome și savoare de fructe specifice soiului de viță-de-vie din care sunt elaborate. Acest vin alb poate fi sec, demisec, demidulce sau dulce.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

10,5

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus csillag (stea)

Vin alb sec, a cărui culoare poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben, cu un caracter proaspăt, cu arome de fructe și/sau de flori și care prezintă un gust fructat intens. Acest vin prezintă o anumită complexitate, întrucât nici soiurile de viță-de-vie din compoziția sa, nici învechirea în butoaie nu dau un caracter dominant.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

11

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Classicus vörös (roșu)

Vin roșu, a cărui culoare poate varia între grena și rubiniu intens. Vinurile cu denumire de soi prezintă nuanțe și tonuri de culori specifice soiului de viță-de-vie din care sunt obținute. În cazul vinurilor obținute prin asamblare, aroma, savoarea, aciditatea potrivită și conținutul de taninuri depind de proporția soiurilor de viță-de-vie utilizate. Aceste vinuri au un gust dulce și o corpolență agreabile, prezentând arome de fructe (cireașă, zmeură, nucă, coacăză etc.) și de condimente (scorțișoară, vanilie, ciocolată, tutun etc.) în diferitele categorii, care pot varia de la sec până la dulce.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

11

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior bikavér (sânge de taur)

Amestec de vinuri roșii seci, având la bază soiul Kékfrankos (Blaufränkisch), de calitate superioară, cu o culoare mai intensă decât cea a vinurilor roșii de Eger clasificate în categoria Classicus, care poate varia între grena și rubiniu intens, cu arome de condimente și cu o savoare de fructe, dar care nu trebuie să prezinte note de taninuri pronunțate. Acest vin se caracterizează atât prin arome de fructe coapte, cât și de fructe proaspete, dar datorită învechirii îndelungate în butoaie și în sticle, vinul este corpolent și caracterizat de taninuri pronunțate. Acest vin prezintă o anumită complexitate din cauză că niciun soi de viță-de-vie din compoziția sa nu trebuie să domine.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12,5

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior fehér (alb)

Vin matur și armonios, de calitate superioară, cu gust persistent, care prezintă o tărie alcoolică mai mare și a cărui culoare poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben. Vinurile cu denumire de soi prezintă arome și savoare de fructe specifice soiului de viță-de-vie din care sunt obținute. Vinurile obținute prin asamblare dezvoltă caracteristici diferite în funcție de proporția soiurilor de viță-de-vie utilizate pentru a elabora un vin matur, cu gust persistent și care prezintă o corpolență agreabilă. Aceste vinuri pot fi seci, demiseci, demidulci și dulci.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior csillag (stea)

Vin alb sec complex, intens, mai matur și mai elaborat, a cărui culoare poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben, cu o savoare corpolentă și bogată, care conține arome de fructe și/sau de flori și în cazul căruia niciun soi de viță-de-vie din compoziția sa nu trebuie să domine. Acest vin se poate caracteriza printr-o anumită mineralitate (specifică terroir-ului) sau prin alte arome specifice.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior vörös (roșu)

Vin roșu, cu o culoare mai intensă decât a vinurilor roșii de Eger clasificate în categoria Classicus, care poate varia între grena și rubiniu intens. Vinurile cu denumire de soi prezintă tonuri și nuanțe de culori specifice soiului de viță-de-vie din care sunt elaborate. În cazul vinurilor obținute prin asamblare, aroma, savoarea, aciditatea potrivită și conținutul de taninuri depind de proporția soiurilor de viță-de-vie utilizate. Aceste vinuri au un gust catifelat, sunt corpolente și prezintă arome de fructe (vișină, zmeură, nucă, coacăză etc.) și de condimente (scorțișoară, vanilie, ciocolată, tutun etc.) în toate categoriile, de la vin sec la vin dulce.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior késői szüretelésű (din struguri recoltați târziu)

Vinurile albe prezintă o culoare care poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben, în timp ce vinurile roșii au o culoare care poate varia de la roșu-grena până la rubiniu intens. În cazul utilizării unui singur soi de viță-de-vie, intensitatea și nuanțele culorilor, precum și aromele și savoarea vinului sunt cele care caracterizează soiul de viță-de-vie; în cazul utilizării mai multor soiuri de viță-de-vie, vinul este complex și predomină parfumurile și savoarea care evocă strugurii supramaturați (de exemplu, struguri stafidiți) și se pot percepe și arome specifice ciupercii Botrytis, datorate putregaiului nobil.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 33,33 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

11

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

33,33

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Grand superior bikavér (sânge de taur)

Vin roșu cu taninuri pronunțate, cu o savoare corpolentă și bogată, ale cărui tonuri și nuanțe de culoare variază de la roșu-grena la rubiniu închis. Amestecul special al acestui vin roșu sec, datorat utilizării obligatorii a soiului Kékfrankos (Blaufränkisch), diferă de cel obținut din alte vinuri roșii. De asemenea, acesta posedă arome și savoare bogate în note condimentate și fructate. Acest vin se caracterizează printr-un buchet persistent, fără note de taninuri pronunțate. Cel mai adesea, vinul destinat comercializării cu indicarea terroir-ului se deosebește, în primul rând, prin caracterul său tipic (de exemplu, mineralitatea). Învechirea îndelungată în butoaie și în sticle îi conferă, de asemenea, arome viguroase și mature. Acest vin prezintă o anumită complexitate din cauză că niciun soi de viță-de-vie din compoziția sa nu trebuie să domine.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Grand superior fehér (alb)

Vin alb armonios, cu taninuri pronunțate, cu o savoare corpolentă și bogată, care prezintă o culoare care poate varia de la alb cu reflexe verzi până la galben cu reflexe verzi și galben. De calitate superioară, acest vin prezintă o bună maturitate, un gust persistent și o tărie alcoolică relativ mare. Vinurile cu denumire de soi prezintă arome și savoare de fructe specifice soiului de viță-de-vie din care sunt obținute. Vinurile obținute prin asamblare dezvoltă caracteristici diferite în funcție de proporția soiurilor de viță-de-vie utilizate pentru a elabora un vin matur, cu gust persistent și care prezintă o corpolență agreabilă. Aceste vinuri pot fi seci, demiseci, demidulci și dulci.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Grand superior csillag (stea)

Vin alb sec cu taninuri pronunțate, cu o savoare corpolentă și bogată. Culoarea sa poate varia de la alb-verde până la galben-verde și galben. Acest vin prezintă arome și savoare complet mature datorită utilizării de struguri recoltați după coacere și datorită duratei de învechire. Este vorba despre un vin complex datorită faptului că niciun soi de viță-de-vie din compoziția sa nu poate domina. În plus, vinul prezintă o savoare fructată bogată și poate, de asemenea, uneori, să prezinte o anumită mineralitate (specifică terroir-ului). Vinul se caracterizează prin corpolență și prin persistența gustului, precum și prin învechirea în butoi.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 18 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

18

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Grand superior vörös (roșu)

Vin roșu armonios, cu taninuri pronunțate, cu un gust corpolent și bogat. Culoarea sa poate varia între grena și rubiniu intens. Vinurile cu denumire de soi pot prezenta tonuri și nuanțe de culori specifice soiului de viță-de-vie din care sunt elaborate. Datorită perioadei lungi de învechire, aromele de maturare sunt caracteristice și sunt însoțite de parfumuri și de savoare matură, de taninuri coapte și de o aciditate potrivită. Pentru vinurile obținute prin asamblare, conținutul lor de taninuri, gustul lor catifelat cu o maturitate clară și corpolența lor depind de proporția soiurilor de viță-de-vie utilizate. Pot exista, de asemenea, arome și savori cu note fructate (vișină, zmeură, nucă, coacăză etc.) și condimentate (scorțișoară, lemn ars, vanilie, ciocolată, tutun etc.). Vinul poate fi comercializat în toate categoriile, de la sec la dulce.

| * | În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de legislația Uniunii Europene. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) | 20 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

12

Aciditatea totală minimă

4,6 grame per litru, exprimată ca acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru)

20

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice esențiale

Practici oenologice obligatorii (1)

Practică oenologică specifică

Classicus bikavér (sânge de taur)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor timp de cel puțin opt zile; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor timp de cel puțin opt zile;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin șase luni, cu excepția soiurilor de viță-de-vie Blauburger, Kadarka, Kékoportó și Turán; |
| --- | --- |

—

vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin șase luni, cu excepția soiurilor de viță-de-vie Blauburger, Kadarka, Kékoportó și Turán;

| — | reguli de asamblare:






  — | utilizarea obligatorie a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

reguli de asamblare:

—

utilizarea obligatorie a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec; |
| --- | --- |

—

proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec;

| — | vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Turán și Bíborkadarka nu trebuie să depășească nici împreună, nici separat, proporția de 10 %. |
| --- | --- |

—

vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Turán și Bíborkadarka nu trebuie să depășească nici împreună, nici separat, proporția de 10 %.

Classicus muskotály (Muscat)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie. |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie.

Classicus siller (siller)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue. |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue.

Classicus rozé (roze) și Classicus fehér (alb)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie. |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie.

Practici oenologice obligatorii (2)

Practică oenologică specifică

Classicus csillag (stea)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie; |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie;

| — | reguli de asamblare:






  — | utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

reguli de asamblare:

—

utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi nu trebuie să depășească 50 %; |
| --- | --- |

—

proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi nu trebuie să depășească 50 %;

| — | utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec; |
| --- | --- |

—

utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec;

| — | vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %. |
| --- | --- |

—

vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %.

Classicus vörös (roșu)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue. |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue.

Practici oenologice obligatorii (3)

Practică oenologică specifică

Superior bikavér (sânge de taur)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor, pentru o perioadă de cel puțin 14 zile; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor, pentru o perioadă de cel puțin 14 zile;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin 12 luni; |
| --- | --- |

—

vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin 12 luni;

| — | reguli de asamblare:






  — | utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

reguli de asamblare:

—

utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec; |
| --- | --- |

—

proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec;

| — | proporția soiului de viță-de-vie Turán nu trebuie să depășească 10 %. |
| --- | --- |

—

proporția soiului de viță-de-vie Turán nu trebuie să depășească 10 %.

Superior fehér (alb)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie. |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie.

Superior csillag (stea)

| — | Strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

Strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | Presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

Presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | Deburbarea mustului este obligatorie. |
| --- | --- |

—

Deburbarea mustului este obligatorie.

| — | Reguli de asamblare:






  — | utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

Reguli de asamblare:

—

utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi de viță-de-vie nu trebuie să depășească 50 %; |
| --- | --- |

—

proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi de viță-de-vie nu trebuie să depășească 50 %;

| — | utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec; |
| --- | --- |

—

utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec;

| — | vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %. |
| --- | --- |

—

vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %.

Practici oenologice obligatorii (4)

Practică oenologică specifică

Superior vörös (roșu)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue. |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue.

Superior késői szüretelésű (din struguri recoltați târziu)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie. |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie.

Grand superior bikavér (sânge de taur)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor, pentru o perioadă de cel puțin 14 zile; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor, pentru o perioadă de cel puțin 14 zile;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin 12 luni. |
| --- | --- |

—

vinul trebuie să fie învechit în butoi pentru o perioadă de cel puțin 12 luni.

| — | reguli de asamblare:






  — | utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

reguli de asamblare:

—

utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec; |
| --- | --- |

—

proporția soiului de viță-de-vie Kékfrankos (Blaufränkisch) trebuie să se încadreze între 30 și 65 %, acest soi reprezentând cea mai mare proporție din amestec;

| — | proporția soiului de viță-de-vie Turán nu trebuie să depășească 10 %. |
| --- | --- |

—

proporția soiului de viță-de-vie Turán nu trebuie să depășească 10 %.

Grand superior fehér (alb)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie; |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie;

| — | vinul trebuie să fie învechit pentru o perioadă de cel puțin șase luni. |
| --- | --- |

—

vinul trebuie să fie învechit pentru o perioadă de cel puțin șase luni.

Grand superior vörös (roșu)

| — | macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor; |
| --- | --- |

—

macerarea mustului din struguri trebuie să se facă împreună cu pielița boabelor;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

Practici oenologice obligatorii (5)

Practică oenologică specifică

Grand superior csillag (stea)

| — | strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării; |
| --- | --- |

—

strugurii trebuie să fie prelucrați în ziua recoltării;

| — | presarea se poate efectua numai cu prese discontinue; |
| --- | --- |

—

presarea se poate efectua numai cu prese discontinue;

| — | deburbarea mustului este obligatorie; |
| --- | --- |

—

deburbarea mustului este obligatorie;

| — | vinul trebuie să fie învechit pentru o perioadă de cel puțin șase luni. |
| --- | --- |

—

vinul trebuie să fie învechit pentru o perioadă de cel puțin șase luni.

| — | reguli de asamblare:






  — | utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec; |
| --- | --- | --- |

—

reguli de asamblare:

—

utilizarea a cel puțin patru soiuri de viță-de-vie, fiecare reprezentând cel puțin 5 % din amestec;

| — | proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi nu trebuie să depășească 50 %; |
| --- | --- |

—

proporția unui vin obținut dintr-un anumit soi nu trebuie să depășească 50 %;

| — | utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec; |
| --- | --- |

—

utilizarea unuia sau a mai multora dintre soiurile Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Zefír, Zenit și Zengő este obligatorie, iar proporția acestor soiuri de viță-de-vie trebuie să reprezinte în total cel puțin 50 % din amestec;

| — | vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %. |
| --- | --- |

—

vinurile obținute din soiurile de viță-de-vie Cserszegi Fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) și Zefír nu trebuie să depășească nici în total, nici individual, proporția de 30 %.

Practici oenologice interzise (în afara dispozițiilor în vigoare)

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Îndulcirea vinului:

| — | Classicus bikavér (sânge de taur) |
| --- | --- |

—

Classicus bikavér (sânge de taur)

| — | Classicus csillag (stea) |
| --- | --- |

—

Classicus csillag (stea)

| — | toate vinurile Superior și Grand superior |
| --- | --- |

—

toate vinurile Superior și Grand superior

Superior késői szüretelésű (din struguri recoltați târziu) și Grand superior csillag (stea):

| — | utilizarea așchiilor de lemn de stejar |
| --- | --- |

—

utilizarea așchiilor de lemn de stejar

| — | osmoză inversă |
| --- | --- |

—

osmoză inversă

| — | dezalcoolizarea parțială a vinului |
| --- | --- |

—

dezalcoolizarea parțială a vinului

Norme referitoare la viticultură (1)

Practica de cultivare

Norme privind tehnica de cultivare a viței-de-vie:

| (a) | În ceea ce privește plantațiile existente la 1 august 2010 (vinuri Classicus, Superior și Grand Superior): indiferent de tehnica de cultivare utilizată, se pot recolta struguri din care se pot elabora vinuri Classicus, Superior și Grand superior care poartă o denumire de origine protejată pe teritoriul oricărei plantații pe toată durata de exploatare a acesteia. |
| --- | --- |

(a)

În ceea ce privește plantațiile existente la 1 august 2010 (vinuri Classicus, Superior și Grand Superior): indiferent de tehnica de cultivare utilizată, se pot recolta struguri din care se pot elabora vinuri Classicus, Superior și Grand superior care poartă o denumire de origine protejată pe teritoriul oricărei plantații pe toată durata de exploatare a acesteia.

| (b) | În ceea ce privește plantațiile de viță-de-vie înființate după 1 august 2010 (vinuri Classicus, Superior și Grand superior), conducere:






  (i) | Guyot; |
| --- | --- | --- |

(b)

În ceea ce privește plantațiile de viță-de-vie înființate după 1 august 2010 (vinuri Classicus, Superior și Grand superior), conducere:

(i)

Guyot;

| (ii) | cordon semiînalt; |
| --- | --- |

(ii)

cordon semiînalt;

| (iii) | cordon jos; |
| --- | --- |

(iii)

cordon jos;

| (iv) | în umbrelă; |
| --- | --- |

(iv)

în umbrelă;

| (v) | în evantai; |
| --- | --- |

(v)

în evantai;

| (vi) | în coroană; |
| --- | --- |

(vi)

în coroană;

| (vii) | Gobelet. |
| --- | --- |

(vii)

Gobelet.

| 2. | Norme privind densitatea plantației.






  (a) | În cazul plantațiilor de viță-de-vie existente la 1 august 2010: indiferent de densitate, se pot recolta struguri din care se pot elabora vinuri Classicus, Superior și Grand superior care poartă o denumire de origine protejată pe teritoriul oricărei plantații, pe toată durata de exploatare a acesteia. |
| --- | --- | --- |

2.

Norme privind densitatea plantației.

(a)

În cazul plantațiilor de viță-de-vie existente la 1 august 2010: indiferent de densitate, se pot recolta struguri din care se pot elabora vinuri Classicus, Superior și Grand superior care poartă o denumire de origine protejată pe teritoriul oricărei plantații, pe toată durata de exploatare a acesteia.

| (b) | În cazul plantațiilor exploatate după 1 august 2010 (vinuri Classicus):






  (i) | densitatea de plantare a viței-de-vie: cel puțin 3 700 de butuci/ha; |
| --- | --- | --- |

(b)

În cazul plantațiilor exploatate după 1 august 2010 (vinuri Classicus):

(i)

densitatea de plantare a viței-de-vie: cel puțin 3 700 de butuci/ha;

| (ii) | distanța între butuci: cel puțin 0,8 m. |
| --- | --- |

(ii)

distanța între butuci: cel puțin 0,8 m.

| (c) | În cazul plantațiilor exploatate după 1 august 2010 (vinuri Superior și Grand superior):






  (i) | densitatea butucilor: cel puțin 4 000 de butuci/ha; |
| --- | --- | --- |

(c)

În cazul plantațiilor exploatate după 1 august 2010 (vinuri Superior și Grand superior):

(i)

densitatea butucilor: cel puțin 4 000 de butuci/ha;

| (ii) | distanța între butuci: cel puțin 0,8 m. |
| --- | --- |

(ii)

distanța între butuci: cel puțin 0,8 m.

| 3. | Metoda de recoltare: mecanică sau manuală |
| --- | --- |

3.

Metoda de recoltare: mecanică sau manuală

| 4. | Stabilirea datei de recoltare: maturitatea strugurilor pentru diferitele soiuri de viță-de-vie este determinată de președintele sindicatului viticultorilor, care stabilește, pe baza acestei determinări, prima zi de recoltare pentru fiecare soi. |
| --- | --- |

4.

Stabilirea datei de recoltare: maturitatea strugurilor pentru diferitele soiuri de viță-de-vie este determinată de președintele sindicatului viticultorilor, care stabilește, pe baza acestei determinări, prima zi de recoltare pentru fiecare soi.

Calitatea strugurilor (conținutul minim de zaharuri exprimat ca tărie alcoolică potențială) (1)

Practica de cultivare

Classicus bikavér (sânge de taur)

| — | 10,60 % vol. (17 °MM): Bíborkadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM): Bíborkadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 °MM): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 °MM): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

Classicus muskotály (Muscat)

| — | 9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály (Muscat de Hamburg), Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály (Muscat de Hamburg), Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben)

| — | 10,57 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner) |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner)

Classicus siller (siller)

| — | 10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

Classicus rozé (roze)

| — | 10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán, Zweigelt

Calitatea strugurilor (conținutul minim de zaharuri exprimat ca tărie alcoolică potențială) (2)

Practica de cultivare

Classicus fehér (alb)

| — | 9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben), Kadarka |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben), Kadarka

| — | 10,60 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner) |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner)

Classicus csillag (stea)

| — | 9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben) |
| --- | --- |

—

9,83 % vol. (16 °MM): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály (Muscat ottonel), Sárga muskotály (Muscat galben)

| — | 10,57 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner) |
| --- | --- |

—

10,57 % vol. (17 °MM): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling (Riesling italian), Pinot blanc, Rajnai rizling (Riesling du Rhin), Rizlingszilváni (Riesling-Sylvaner), Sauvignon, Szürkebarát (Pinot gris), Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni (Sylvaner B), Zöld veltelíni (Grüner Veltliner)

Classicus vörös (roșu)

| — | 10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Turán, Zweigelt |
| --- | --- |

—

10,60 % vol. (17 °MM): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos (Blaufränkisch), Kékoportó (Portugais bleu), Turán, Zweigelt

| — | 12,08 % vol. (19 °MM): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah |
| --- | --- |

—

12,08 % vol. (19 °MM): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah

Toate vinurile de calitate Superior și Grand superior:

| — | 12,83 % vol. (20 °MM) pentru toate soiurile de viță-de-vie |
| --- | --- |

—

12,83 % vol. (20 °MM) pentru toate soiurile de viță-de-vie

(b)   Randamente maxime

Vinuri Classicus

100 hl/ha

Vinuri Classicus – recoltă manuală

13 600 kg de struguri la hectar

Vinuri Classicus – recoltă mecanică

13 100 kg de struguri la hectar

Vinuri Superior

60 hl/ha

Vinuri Superior – recoltă manuală

8 100 kg de struguri la hectar

Vinuri Superior – recoltă mecanică

7 800 kg de struguri la hectar

Vinuri Grand superior

35 hl/ha

Vinuri Grand superior – recoltă manuală

6 000 kg de struguri la hectar

Vinuri Grand superior – recoltă mecanică

5 600 kg de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

1.   VINURI CLASSICUS

În conformitate cu cadastrul viticol, localitățile Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu și Verpelét sunt perimetre care fac parte din clasele I și II.

2.   VINURI SUPERIOR ȘI GRAND SUPERIOR

În conformitate cu cadastrul viticol, localitățile Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu și Verpelét sunt perimetre care fac parte din clasele I și II.

7.   Principalele soiuri de viță-de-vie

| | chasselas – weisser gutedel |
| --- | --- |

chasselas – weisser gutedel

| | syrah – blauer syrah |
| --- | --- |

syrah – blauer syrah

| | tramini – traminer |
| --- | --- |

tramini – traminer

| | juhfark – fehérboros |
| --- | --- |

juhfark – fehérboros

| | syrah – serine noir |
| --- | --- |

syrah – serine noir

| | királyleányka – fetească regală |
| --- | --- |

királyleányka – fetească regală

| | syrah – marsanne noir |
| --- | --- |

syrah – marsanne noir

| | kadarka – jenei fekete |
| --- | --- |

kadarka – jenei fekete

| | hamburgi muskotály – muscat de Hamburg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de Hamburg

| | kékoportó – portugizer |
| --- | --- |

kékoportó – portugizer

| | sauvignon – sovinjon |
| --- | --- |

sauvignon – sovinjon

| | kabar |
| --- | --- |

kabar

| | pinot noir – kék rulandi |
| --- | --- |

pinot noir – kék rulandi

| | pinot noir – savagnin noir |
| --- | --- |

pinot noir – savagnin noir

| | furmint – zapfner |
| --- | --- |

furmint – zapfner

| | pinot noir – pinot cernii |
| --- | --- |

pinot noir – pinot cernii

| | leányka – leányszőlő |
| --- | --- |

leányka – leányszőlő

| | furmint – posipel |
| --- | --- |

furmint – posipel

| | furmint – som |
| --- | --- |

furmint – som

| | olasz rizling – nemes rizling |
| --- | --- |

olasz rizling – nemes rizling

| | cabernet dorsa |
| --- | --- |

cabernet dorsa

| | tramini – roter traminer |
| --- | --- |

tramini – roter traminer

| | cabernet franc – carbonet |
| --- | --- |

cabernet franc – carbonet

| | tramini – savagnin rose |
| --- | --- |

tramini – savagnin rose

| | pinot blanc – weissburgunder |
| --- | --- |

pinot blanc – weissburgunder

| | furmint – furmint bianco |
| --- | --- |

furmint – furmint bianco

| | olasz rizling – taljanska grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – taljanska grasevina

| | chardonnay – kereklevelű |
| --- | --- |

chardonnay – kereklevelű

| | pinot noir – pignula |
| --- | --- |

pinot noir – pignula

| | sauvignon – sauvignon bianco |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bianco

| | olasz rizling – grasevina |
| --- | --- |

olasz rizling – grasevina

| | leányka – dievcenske hrozno |
| --- | --- |

leányka – dievcenske hrozno

| | szürkebarát – auvergans gris |
| --- | --- |

szürkebarát – auvergans gris

| | irsai olivér – zolotis |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotis

| | bouvier |
| --- | --- |

bouvier

| | kékfrankos – blaufränkisch |
| --- | --- |

kékfrankos – blaufränkisch

| | menoire |
| --- | --- |

menoire

| | királyleányka – galbenă de Ardeal |
| --- | --- |

királyleányka – galbenă de Ardeal

| | rizlingszilváni – müller thurgau blanc |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

| | szürkebarát – pinot gris |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot gris

| | rizlingszilváni – müller thurgau bijeli |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

| | zenit |
| --- | --- |

zenit

| | alibernet |
| --- | --- |

alibernet

| | sauvignon – sauvignon blanc |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon blanc

| | sárga muskotály – weiler |
| --- | --- |

sárga muskotály – weiler

| | rizlingszilváni – rizvanac |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rizvanac

| | kadarka – negru moale |
| --- | --- |

kadarka – negru moale

| | chasselas – chrupka belia |
| --- | --- |

chasselas – chrupka belia

| | ezerfürtű |
| --- | --- |

ezerfürtű

| | pinot noir – pinot tinto |
| --- | --- |

pinot noir – pinot tinto

| | turán |
| --- | --- |

turán

| | irsai olivér – muskat olivér |
| --- | --- |

irsai olivér – muskat olivér

| | kékoportó – portugais bleu |
| --- | --- |

kékoportó – portugais bleu

| | viognier |
| --- | --- |

viognier

| | kadarka – kadarka negra |
| --- | --- |

kadarka – kadarka negra

| | hárslevelű – lipovina |
| --- | --- |

hárslevelű – lipovina

| | chasselas – fendant blanc |
| --- | --- |

chasselas – fendant blanc

| | kadarka – gamza |
| --- | --- |

kadarka – gamza

| | tramini – gewürtztraminer |
| --- | --- |

tramini – gewürtztraminer

| | pinot noir – kisburgundi kék |
| --- | --- |

pinot noir – kisburgundi kék

| | pinot noir – spätburgunder |
| --- | --- |

pinot noir – spätburgunder

| | chasselas – saszla belaja |
| --- | --- |

chasselas – saszla belaja

| | zöld veltelíni – zöldveltelíni |
| --- | --- |

zöld veltelíni – zöldveltelíni

| | kerner |
| --- | --- |

kerner

| | szürkebarát – pinot grigio |
| --- | --- |

szürkebarát – pinot grigio

| | chasselas – fehér gyöngyszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér gyöngyszőlő

| | furmint – szigeti |
| --- | --- |

furmint – szigeti

| | sárga muskotály – muscat lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat lunel

| | zöld veltelíni – grüner muskateller |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner muskateller

| | tramini – traminer rosso |
| --- | --- |

tramini – traminer rosso

| | gyöngyrizling |
| --- | --- |

gyöngyrizling

| | zöld veltelíni – grüner veltliner |
| --- | --- |

zöld veltelíni – grüner veltliner

| | pinot noir – pino csernüj |
| --- | --- |

pinot noir – pino csernüj

| | rizlingszilváni – rivaner |
| --- | --- |

rizlingszilváni – rivaner

| | tramini – tramin cervené |
| --- | --- |

tramini – tramin cervené

| | kékfrankos – moravka |
| --- | --- |

kékfrankos – moravka

| | kármin |
| --- | --- |

kármin

| | kékfrankos – blauer lemberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer lemberger

| | irsai olivér – irsai |
| --- | --- |

irsai olivér – irsai

| | csókaszőlő |
| --- | --- |

csókaszőlő

| | rajnai rizling – rhine riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rhine riesling

| | cabernet franc – cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – cabernet

| | chardonnay – chardonnay blanc |
| --- | --- |

chardonnay – chardonnay blanc

| | sárga muskotály – muscat zlty |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat zlty

| | hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

| | hárslevelű – garszleveljü |
| --- | --- |

hárslevelű – garszleveljü

| | királyleányka – erdei sárga |
| --- | --- |

királyleányka – erdei sárga

| | kékoportó – portugalske modré |
| --- | --- |

kékoportó – portugalske modré

| | kadarka – kadar |
| --- | --- |

kadarka – kadar

| | zöld szilváni – grüner sylvaner |
| --- | --- |

zöld szilváni – grüner sylvaner

| | chasselas – chasselas doré |
| --- | --- |

chasselas – chasselas doré

| | rajnai rizling – rheinriesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – rheinriesling

| | királyleányka – little princess |
| --- | --- |

királyleányka – little princess

| | cabernet franc – kaberne fran |
| --- | --- |

cabernet franc – kaberne fran

| | rajnai rizling – riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling

| | zweigelt – zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – zweigeltrebe

| | bíbor kadarka |
| --- | --- |

bíbor kadarka

| | hárslevelű – feuilles de tilleul |
| --- | --- |

hárslevelű – feuilles de tilleul

| | cabernet franc – gros vidur |
| --- | --- |

cabernet franc – gros vidur

| | merlot |
| --- | --- |

merlot

| | királyleányka – königstochter |
| --- | --- |

királyleányka – königstochter

| | hamburgi muskotály – muscat de Hambourg |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – muscat de Hambourg

| | olasz rizling – welschrieslig |
| --- | --- |

olasz rizling – welschrieslig

| | ottonel muskotály – muskat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muskat ottonel

| | kadarka – törökszőlő |
| --- | --- |

kadarka – törökszőlő

| | leányka – fetească albă |
| --- | --- |

leányka – fetească albă

| | kadarka – szkadarka |
| --- | --- |

kadarka – szkadarka

| | rajnai rizling – weisser riesling |
| --- | --- |

rajnai rizling – weisser riesling

| | sárga muskotály – muscat bélüj |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat bélüj

| | királyleányka – königliche mädchentraube |
| --- | --- |

királyleányka – königliche mädchentraube

| | rajnai rizling – johannisberger |
| --- | --- |

rajnai rizling – johannisberger

| | pinot noir – rulandski modre |
| --- | --- |

pinot noir – rulandski modre

| | pinot blanc – pinot beluj |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot beluj

| | syrah – shiraz |
| --- | --- |

syrah – shiraz

| | zengő |
| --- | --- |

zengő

| | sárga muskotály – muscat de lunel |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de lunel

| | olasz rizling – risling vlassky |
| --- | --- |

olasz rizling – risling vlassky

| | hamburgi muskotály – miszket hamburgszki |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

| | cabernet sauvignon |
| --- | --- |

cabernet sauvignon

| | chardonnay – ronci bilé |
| --- | --- |

chardonnay – ronci bilé

| | szürkebarát – grauburgunder |
| --- | --- |

szürkebarát – grauburgunder

| | chasselas – fehér fábiánszőlő |
| --- | --- |

chasselas – fehér fábiánszőlő

| | szürkebarát – ruländer |
| --- | --- |

szürkebarát – ruländer

| | cabernet franc – carmenet |
| --- | --- |

cabernet franc – carmenet

| | sárga muskotály – muskat weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – muskat weisser

| | cserszegi fűszeres |
| --- | --- |

cserszegi fűszeres

| | chasselas – chasselas dorato |
| --- | --- |

chasselas – chasselas dorato

| | ottonel muskotály – muscat ottonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – muscat ottonel

| | kékoportó – blauer portugieser |
| --- | --- |

kékoportó – blauer portugieser

| | rizlingszilváni – müller thurgau |
| --- | --- |

rizlingszilváni – müller thurgau

| | hárslevelű – lindeblättrige |
| --- | --- |

hárslevelű – lindeblättrige

| | kékfrankos – limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – limberger

| | juhfark – mohácsi |
| --- | --- |

juhfark – mohácsi

| | sauvignon – sauvignon bijeli |
| --- | --- |

sauvignon – sauvignon bijeli

| | sárga muskotály – moscato bianco |
| --- | --- |

sárga muskotály – moscato bianco

| | zweigelt – rotburger |
| --- | --- |

zweigelt – rotburger

| | kadarka – csetereska |
| --- | --- |

kadarka – csetereska

| | pinot blanc – fehér burgundi |
| --- | --- |

pinot blanc – fehér burgundi

| | juhfark – lämmerschwantz |
| --- | --- |

juhfark – lämmerschwantz

| | juhfark – tarpai |
| --- | --- |

juhfark – tarpai

| | leányka – mädchentraube |
| --- | --- |

leányka – mädchentraube

| | sárga muskotály – muscat blanc |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat blanc

| | sárga muskotály – weisser |
| --- | --- |

sárga muskotály – weisser

| | hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo |
| --- | --- |

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

| | sárga muskotály – muscat de frontignan |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat de frontignan

| | zöld szilváni – sylvánske zelené |
| --- | --- |

zöld szilváni – sylvánske zelené

| | pinot noir – pinot nero |
| --- | --- |

pinot noir – pinot nero

| | ottonel muskotály – miszket otonel |
| --- | --- |

ottonel muskotály – miszket otonel

| | királyleányka – dánosi leányka |
| --- | --- |

királyleányka – dánosi leányka

| | kadarka – fekete budai |
| --- | --- |

kadarka – fekete budai

| | kékfrankos – blauer limberger |
| --- | --- |

kékfrankos – blauer limberger

| | mátrai muskotály |
| --- | --- |

mátrai muskotály

| | olasz rizling – riesling italien |
| --- | --- |

olasz rizling – riesling italien

| | pinot noir – kék burgundi |
| --- | --- |

pinot noir – kék burgundi

| | zöld szilváni – silvanec zeleni |
| --- | --- |

zöld szilváni – silvanec zeleni

| | pinot blanc – pinot bianco |
| --- | --- |

pinot blanc – pinot bianco

| | chasselas – chasselas blanc |
| --- | --- |

chasselas – chasselas blanc

| | furmint – moslavac bijeli |
| --- | --- |

furmint – moslavac bijeli

| | furmint – mosler |
| --- | --- |

furmint – mosler

| | blauburger |
| --- | --- |

blauburger

| | rajnai rizling – riesling blanc |
| --- | --- |

rajnai rizling – riesling blanc

| | syrah – sirac |
| --- | --- |

syrah – sirac

| | chardonnay – morillon blanc |
| --- | --- |

chardonnay – morillon blanc

| | zöld veltelíni – veltlinské zelené |
| --- | --- |

zöld veltelíni – veltlinské zelené

| | zweigelt – blauer zweigeltrebe |
| --- | --- |

zweigelt – blauer zweigeltrebe

| | pinot noir – blauer burgunder |
| --- | --- |

pinot noir – blauer burgunder

| | olasz rizling – olaszrizling |
| --- | --- |

olasz rizling – olaszrizling

| | szürkebarát – graumönch |
| --- | --- |

szürkebarát – graumönch

| | cabernet franc – gros cabernet |
| --- | --- |

cabernet franc – gros cabernet

| | irsai olivér – zolotisztüj rannüj |
| --- | --- |

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

| | sárga muskotály – muscat sylvaner |
| --- | --- |

sárga muskotály – muscat sylvaner

| | zefír |
| --- | --- |

zefír

| | kékoportó – modry portugal |
| --- | --- |

kékoportó – modry portugal

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Vinuri (1)

1.   Descrierea arealului geografic delimitat

Factori naturali

Orașul Eger este situat la o altitudine cuprinsă între 160 și 180 de metri deasupra nivelului mării și se întinde între munții Mátra și masivul Bükk, la punctul de intersectare a Masivului central-nordic cu Marea Câmpie a Ungariei. Valea Eger este delimitată la est și la vest de coline cu înălțimi de 200-300 de metri.

La nord-estul orașului se întinde marele masiv muntos Nagy-Eged, al cărui vârf depășește 500 de metri. Acesta se întinde pe o distanță mare în direcția est-vest către Eger, iar acest versant cu deschidere către vale are o expunere sudică.

Tipurile de soluri din regiunea viticolă Eger

Cu excepția solului nisipos de pe malul râului care curge în vecinătatea localităților Verpelét, Feldebrő, Aldebrő și Tófalu, solul plantațiilor care aparțin denumirii geografice Eger face parte din categoria solurilor brune forestiere (ramman sau cernoziom, silicioase și erodate) formate pe un strat de tuf riolitic de origine vulcanică. Cu doar câteva excepții, podgoriile au fost plantate pe platouri și pe versanții înclinați cu o pantă lină spre sud, vest și est; deasupra acestora se înalță muntele Nagy-Eged, cu soluri forestiere brune, și colina Mész, al cărei sol este format din andezit.

Pe lângă faptul că solul este potrivit pentru plantarea podgoriilor, condițiile naturale din vecinătatea orașului și, în special, înclinarea terenului, sunt, de asemenea, favorabile. Podgoriile sunt plantate pe versanții însoriți de la sudul și sud-vestul colinelor. Datele meteorologice medii statistice colectate pe parcursul ultimilor 47 de ani sunt următoarele: temperatura medie anuală: 10,65 °C; cantitatea medie anuală de precipitații: 592,6 mm; numărul mediu anual de ore cu soare: 1 964 de ore. În conformitate cu dispozițiile legale în vigoare, terenurile care sunt potrivite pentru plantarea viței-de-vie sunt înregistrate și clasificate în cadastrul viticol în categoria perimetrelor care fac parte din clasele I și II. Prin urmare, în regiunea viticolă Eger, zonele potrivite pentru plantarea viței-de-vie sunt repartizate pe 18 431 de hectare de teren viticol din clasa I și 3 914 hectare din clasa II, adică 22 345 de hectare în total.

Factori umani

Apariția viței-de-vie în vecinătatea orașului Eger, viticultura în Evul Mediu

O descoperire arheologică surprinzătoare, respectiv un reziduu al unei frunze de viță-de-vie arhaică petrificată, veche de 30 de milioane de ani, denumită Vitis Hungarica în latină, a fost găsită pe versantul colinei Kis-Eged, dar aceasta nu are nicio legătură cu viticultura actuală. Cercetările arheologice au arătat că împrejurimile orașului Eger constituiau o regiune locuită din secolul al X-lea și că, de la începutul secolului al XI-lea, orașul a devenit o localitate importantă în Ungaria. În conformitate cu un document publicat în 1261 de către regele Béla IV, primul rege al Ungariei, Ștefan cel Sfânt, a donat episcopiei din Eger o parte din producția de vin, care reprezenta o zecime din producția de vin din Valea Eger. După invazia mongolilor din 1241, depopularea țării și lipsa mâinii de lucru l-au determinat pe regele Béla IV să invite străini să se stabilească în țară. Probabil aceasta este perioada în care s-au stabilit aici valonii: coloniști sosiți din Valonia s-au instalat, în principal, pe Olasz utca (strada Olasz) și în satul Tállya, situat în împrejurimile orașului Eger, și au învățat populația autohtonă despre tehnicile franceze de viticultură și de conservare a vinului în butoaie.

Primele crame au fost săpate la cererea instituțiilor ecleziastice; cele mai vechi dintre acestea făceau parte din cramele pentru zeciuială.

Renumele viticulturii din regiunea Eger datează de mai multe secole. Gaspar Boutatts, desenator și gravor originar din Țările de Jos, a fost autorul a numeroase gravuri cu acid azotic, care reprezentau diferite peisaje din Ungaria, în special al unei vederi din Eger („Erlau”) care figurează într-un album intitulat „Descrierea exactă a Regatului Ungariei”, publicat în 1688 la Anvers. De asemenea, o altă gravură anterioară acestei date, publicată în 1617 de către G. Hoefnagel, intitulată „Agria vulgo Erla”, reprezenta orașul viticol care rezistase vitejește trupelor otomane. Pe cele două gravuri se pot observa cele două surse de mândrie legitimă a locuitorilor, și anume, fortăreața care se înalță peste oraș și colinele plantate cu viță-de-vie din împrejurimi.

Din sursele istorice reiese că viticultura a cunoscut o schimbare foarte mare în timpul secolului al XVII-lea: pe lângă soiurile de viță-de-vie din care se produce vin alb, care erau predominante până atunci în regiune, cele din care se produce vin roșu au câștigat teren progresiv.

Trebuie menționat faptul că, pentru a lucra solul compact și rigid al podgoriilor lor, locuitorii din Eger au inventat o sapă specială, „sapa din Eger”. Pentru a cântări vinul, aceștia utilizau un recipient numit „Eger akó” (a cărui capacitate era de patru ori mai mare decât cea a unui recipient obișnuit). Învechirea mai îndelungată a vinului în butoaie era necesară din cauza acidității, precum și pentru a obține o durată de conservare mai mare. Vinul producătorilor era învechit în butoaie din stejar aranjate de-a lungul cramelor sau în spații de învechire săpate sub oraș, în tuful riolitic, unde condițiile climatice ale unei crame (de învechire) naturale puteau fi asigurate în permanență.

Clasificarea podgoriilor în trecut

La Eger, viticultura a înflorit cu adevărat în secolele al XV-lea și al XVI-lea. Ulterior, aceasta a cunoscut o adevărată renaștere în secolul al XVIII-lea. Deținem cadastre create în 1760 și 1789, care conțin informații despre calitățile speciale ale podgoriilor. În 1760, acestea au fost clasificate în trei categorii, în funcție de calitatea solului, de înclinarea terenului, de numărul de ore de expunere la soare etc. Aproape 50 % din podgorii erau clasificate în prima categorie.

În 1789, podgoriile au fost clasificate în șase categorii (existau opt categorii la nivel național, dar în împrejurimile orașului Eger nicio podgorie nu era clasificată în ultimele două). Principiile de clasificare erau similare cu cele utilizate în principal în 1760, diferența constând în faptul că și podgoriile excelente adaptate elaborării vinurilor licoroase („aszúbor”) au fost clasificate în prima categorie.

Începând cu secolul al XVIII-lea, locuitorii din Eger au dispus de norme care reglementau viticultura, iar responsabilitatea pentru asigurarea respectării acestora aparținea președinților sindicatelor agricole. Aceștia, la rândul lor, se aflau sub controlul magistraților municipalității.

Vinuri (2)

1.   Descrierea arealului geografic delimitat (continuare)

Soiurile de viță-de-vie cultivate și vinurile elaborate din acestea

În această regiune, înainte de apariția soiului Kadarka, introdus în împrejurimile orașului Eger aproape de secolul al XV-lea de către refugiați sârbi care au fost constrânși să își părăsească locuințele din cauza cuceririi otomane, localnicii nu au cultivat decât soiuri de struguri albi. Pe lângă introducerea soiurilor de struguri roșii, sârbii au învățat localnicii și tehnicile de vinificare a vinurilor roșii. La Școala națională de Oenologie din Buda existau cel puțin 56 de soiuri de viță-de-vie diferite care proveneau din județul Heves: acest număr nu este depășit decât în județele Pest și Baranya. Cu puțin timp înainte de epidemia de filoxeră, în majoritatea podgoriilor erau cultivate soiurile de viță-de-vie denumite Lúdtalpú și Kereklevelű. Un articol publicat în 1859 în revista specializată intitulată „Szőlészeti Lapok” (Revista de viticultură) abordează nevoia de creare a unei game adecvate de „soiuri de viță-de-vie”, diferite de Kadarka, propunând în special soiurile Oporto și Fekete muskotály (Muscat negru) pentru substanțele colorante excelente pe care le conțin.

Vinul roșu închis la culoare denumit Bikavér este menționat pentru prima dată în 1851, într-o carte de proverbe, în următorii termeni: „Bikavér, aceasta este denumirea vinului roșu tare, în special a celui de Eger”. După ravagiile provocate de filoxeră, pentru a demonstra importanța viticulturii și a viniculturii în regiunea Eger, Institutul Regal de Ampelologie din Ungaria a decis, de comun acord cu Școala de Viticultură și Oenologie, să înființeze o filială la Eger. Aceasta, continuând să funcționeze ca institut de cercetare, a devenit unul dintre cele mai importante centre la nivel național, specializată atât în selecția soiurilor rezistente, cât și în cercetarea selecției varietale, în evaluarea locurilor de producție (terroirs), precum și în cercetarea oenologică, în special în ceea ce privește tehnologiile de elaborare a vinului roșu.

Denumirea de origine protejată Eger

Importanța vinurilor de Eger și a protecției comerțului din regiune sunt subliniate prin faptul că denumirea de origine EGER (ERLAU), EGRI (ERLAUER) a fost înregistrată încă din 15 septembrie 1970 în categoria mărfurilor nr. 33 (VINURI), în temeiul Acordului de la Lisabona privind protecția și înregistrarea internațională a denumirilor de origine.

2.   Descrierea vinurilor

Regiunea viticolă este potrivită atât pentru producția vinurilor albe lejere și cu gust persistent, cât și pentru producția de vinuri albe dense, rotunde și corpolente. Acestea se caracterizează prin bogăția aromelor și a mineralelor, precum și prin bogăția acizilor naturali; în acest din urmă caz, este vorba, în special, de vinurile produse în zonele de la sud de Eger.

De asemenea, în regiune sunt produse vinuri de tipul siller, bogate în savoare, cu o durată de conservare mai mare decât cea a vinurilor produse în Ungaria în general. Aceste vinuri dezvăluie în mod clar arome de fructe proaspete, dar și coapte.

Conținutul de taninuri al vinurilor roșii este, în general, scăzut, aciditatea lor relativă și gustul persistent fiind datorate învecinării cu granița de nord a arealelor în care se desfășoară activitățile de viticultură și producție de vin, precum și prezenței vânturilor specifice munților și văilor. Aceste vinuri, caracterizate de arome marcante de fructe și de condimente, pot fi maturate și pentru o perioadă lungă.

Podgoria a fost dintotdeauna caracterizată de un număr mare de soiuri de viță-de-vie și, de aceea, a devenit locul privilegiat pentru vinurile obținute prin asamblare, în special Bikavér (Sânge de taur).

3.   Descrierea și demonstrarea unei legături cauzale

Condițiile climatice din regiunea viticolă sunt influențate, în principal, de vecinătatea munților Bükk. Aceștia oferă protecție împotriva gerului din timpul iernii, iar nopțile răcoroase aduse de „vântul de munte” după zilele calde de vară și de toamnă asigură menținerea unei acidități rafinate și elegante și a unor arome primare fructate ale strugurilor. Prin urmare, se poate spune, în general, că vinurile din regiunea Eger prezintă o aciditate vioaie și o savoare persistentă. Solurile din regiunea viticolă Eger prezintă un echilibru hidric bun și, datorită cantităților anuale medii de precipitații de 600 mm, strugurii se dezvoltă în mod echilibrat și fără a le fi grăbită coacerea. Datorită acestui echilibru, vinurile nu conțin o aciditate excesivă, care ar putea fi provocată de un deficit de apă.

Din cauza varietății condițiilor climatice și a compoziției solurilor din regiunea viticolă Eger, pot exista diferențe considerabile de la un terroir la altul – mai ales în cazul anilor de recoltă „mai puțin buni” – în ceea ce privește tăria alcoolică, conținutul de acizi și chiar aroma vinurilor. Experimentele efectuate în cadrul Institutului de științe ale viței-de-vie și ale vinului din Eger sunt destul de concludente: acestea par să confirme că situarea și expunerea terroir-urilor au un impact mai mare în special asupra tăriei alcoolice și asupra caracterului generos al vinurilor, în timp ce compoziția solului joacă un rol important în formarea aromelor. Prin urmare, diferitele terroir-uri permit elaborarea unor vinuri cu caracter propriu. De exemplu, vinurile produse pe soluri de origine vulcanică, pe care stratul arabil este mai subțire, sunt mai bogate în minerale, vinurile produse pe soluri deosebit de argiloase, cu un strat arabil mai adânc, sunt mai corpolente, în timp ce vinurile produse pe solul nisipos din regiunea Debrő sunt mai generoase datorită încălzirii mai rapide a solului.

Drept urmare, tradițiile locale și această diversitate climatică sunt elementele care explică și justifică atât existența unui număr mare de soiuri de viță-de-vie în regiune, cât și producția unei game foarte variate de vinuri. Condițiile climatice și proprietățile fizice ale solului din arealul de producție delimitat din vecinătatea orașului Eger permit viticultorilor locali să beneficieze de o regiune care, spre deosebire de celelalte areale de producție viticolă de pe teritoriul țării, este adecvată pentru producția unei game foarte variate de vinuri de o calitate excelentă.

9.   Condiții esențiale suplimentare (ambalare, etichetare, alte cerințe)

Norme generale referitoare la denumire (1)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (a) | În locul mențiunii „denumire de origine protejată” se pot utiliza și mențiuni tradiționale, precum „vin «Classicus» de origine protejată”, „vin «Superior» de origine protejată” sau „vin «Grand superior» de origine protejată”. |
| --- | --- |

(a)

În locul mențiunii „denumire de origine protejată” se pot utiliza și mențiuni tradiționale, precum „vin «Classicus» de origine protejată”, „vin «Superior» de origine protejată” sau „vin «Grand superior» de origine protejată”.

| (b) | Denumirile soiurilor, mențiunile tradiționale, alte mențiuni cu utilizare limitată sau mențiunile care se referă la culoarea vinului pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

(b)

Denumirile soiurilor, mențiunile tradiționale, alte mențiuni cu utilizare limitată sau mențiunile care se referă la culoarea vinului pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| (c) | În ceea ce privește vinurile Superior sau Grand Superior, denumirea vinului trebuie să fie completată de mențiunea Superior sau Grand Superior. Această mențiune trebuie să figureze după denumirea de origine și trebuie tipărită cu aceleași caractere. În cazul în care se indică denumirea terroir-ului, este obligatoriu să se indice și clasificarea pe etichetă, în același câmp vizual cu cel în care apare denumirea terroir-ului, precum și denumirea localității. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește vinurile Superior sau Grand Superior, denumirea vinului trebuie să fie completată de mențiunea Superior sau Grand Superior. Această mențiune trebuie să figureze după denumirea de origine și trebuie tipărită cu aceleași caractere. În cazul în care se indică denumirea terroir-ului, este obligatoriu să se indice și clasificarea pe etichetă, în același câmp vizual cu cel în care apare denumirea terroir-ului, precum și denumirea localității.

| (d) | Mențiunea tradițională „Bikavér” (Sânge de taur) trebuie să figureze doar pe eticheta vinurilor elaborate din soiuri de viță-de-vie cultivate pe următoarele terenuri viticole: în conformitate cu cadastrul viticol, terenurile viticole care fac parte din clasele I și II din localitățile Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros și Szomolya, terenurile viticole Cinège, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok și Szirák din Verpelét, precum și Dobi tető din Tarnaszentmária. |
| --- | --- |

(d)

Mențiunea tradițională „Bikavér” (Sânge de taur) trebuie să figureze doar pe eticheta vinurilor elaborate din soiuri de viță-de-vie cultivate pe următoarele terenuri viticole: în conformitate cu cadastrul viticol, terenurile viticole care fac parte din clasele I și II din localitățile Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros și Szomolya, terenurile viticole Cinège, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok și Szirák din Verpelét, precum și Dobi tető din Tarnaszentmária.

Norme generale referitoare la denumire (2)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (e) | Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

(e)

Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| (f) | Un desen sau o imagine care reprezintă sau evocă o figură de taur sau un cap de taur sau chiar traducerea cuvântului „bikavér” („sânge de taur”) într-o limbă străină sau orice expresie în maghiară sau într-o limbă străină care evocă sângele de taur nu poate figura decât pe eticheta și pe sticlele vinurilor Egri Bikavér, Egri Bikavér Superior și Egri Bikavér Grand superior. Cu toate acestea, o excepție de la această regulă este desenul evocând un cap de taur care figurează pe marca regiunii viticole Eger. |
| --- | --- |

(f)

Un desen sau o imagine care reprezintă sau evocă o figură de taur sau un cap de taur sau chiar traducerea cuvântului „bikavér” („sânge de taur”) într-o limbă străină sau orice expresie în maghiară sau într-o limbă străină care evocă sângele de taur nu poate figura decât pe eticheta și pe sticlele vinurilor Egri Bikavér, Egri Bikavér Superior și Egri Bikavér Grand superior. Cu toate acestea, o excepție de la această regulă este desenul evocând un cap de taur care figurează pe marca regiunii viticole Eger.

| (g) | Un desen sau o imagine care reprezintă sau evocă o stea, indiferent de dimensiune sau de formă, sau chiar traducerea cuvântului „csillag” („stea”) într-o limbă străină sau orice expresie în maghiară sau în orice limbă străină care evocă o stea nu poate figura decât pe vinurile Egri Csillag, Egri Csillag Superior și Egri Csillag Grand superior. |
| --- | --- |

(g)

Un desen sau o imagine care reprezintă sau evocă o stea, indiferent de dimensiune sau de formă, sau chiar traducerea cuvântului „csillag” („stea”) într-o limbă străină sau orice expresie în maghiară sau în orice limbă străină care evocă o stea nu poate figura decât pe vinurile Egri Csillag, Egri Csillag Superior și Egri Csillag Grand superior.

| (h) | În ceea ce privește vinurile obținute prin asamblare, soiurile de viță-de-vie nu pot fi indicate decât dacă proporția fiecăruia dintre acestea în amestec atinge 5 %. În acest caz, denumirea soiului de viță-de-vie trebuie să fie indicată cu caractere a căror dimensiune nu poate depăși o cincime din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

(h)

În ceea ce privește vinurile obținute prin asamblare, soiurile de viță-de-vie nu pot fi indicate decât dacă proporția fiecăruia dintre acestea în amestec atinge 5 %. În acest caz, denumirea soiului de viță-de-vie trebuie să fie indicată cu caractere a căror dimensiune nu poate depăși o cincime din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| (i) | Indicarea anului de recoltă este obligatorie. |
| --- | --- |

(i)

Indicarea anului de recoltă este obligatorie.

| (j) | Indicarea denumirii terroir-ului este obligatorie pentru vinurile Grand superior. |
| --- | --- |

(j)

Indicarea denumirii terroir-ului este obligatorie pentru vinurile Grand superior.

Denumirile unităților geografice mai mici și norme care reglementează delimitarea și menționarea acestora (1)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (a) | Localități:






  (i) | și pentru vinurile Classicus, Superior și Grand superior, pe toate tipurile de vin; |
| --- | --- | --- |

(a)

Localități:

(i)

și pentru vinurile Classicus, Superior și Grand superior, pe toate tipurile de vin;

| (ii) | identitatea originii: cel puțin 85 %; |
| --- | --- |

(ii)

identitatea originii: cel puțin 85 %;

| (iii) | denumirile localităților care pot fi indicate sunt următoarele: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét. |
| --- | --- |

(iii)

denumirile localităților care pot fi indicate sunt următoarele: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu, Verpelét.

| (b) | Legătura dintre unitățile geografice mai mici și mărcile comerciale: în cazul vinurilor desemnate cu ajutorul mărcilor înregistrate sau cu ajutorul mărcilor stabilite prin utilizare înainte de 11 mai 2002 care sunt alcătuite parțial sau integral din denumirea unei unități geografice mai mici sau dintr-o referire la o zonă geografică a țării, nu se aplică normele privind indicarea originii strugurilor utilizați pentru elaborarea vinurilor. |
| --- | --- |

(b)

Legătura dintre unitățile geografice mai mici și mărcile comerciale: în cazul vinurilor desemnate cu ajutorul mărcilor înregistrate sau cu ajutorul mărcilor stabilite prin utilizare înainte de 11 mai 2002 care sunt alcătuite parțial sau integral din denumirea unei unități geografice mai mici sau dintr-o referire la o zonă geografică a țării, nu se aplică normele privind indicarea originii strugurilor utilizați pentru elaborarea vinurilor.

| (c) | Terroir-uri:






  (i) | doar pentru vinurile Grand superior |
| --- | --- | --- |

(c)

Terroir-uri:

(i)

doar pentru vinurile Grand superior

| (ii) | identitatea originii: cel puțin 95 %; |
| --- | --- |

(ii)

identitatea originii: cel puțin 95 %;

| (iii) | de asemenea, denumirea localității vizate din regiunea viticolă trebuie să figureze pe etichetă |
| --- | --- |

(iii)

de asemenea, denumirea localității vizate din regiunea viticolă trebuie să figureze pe etichetă

| (iv) | Denumiri de terroir






  — | Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké |
| --- | --- | --- |

(iv)

Denumiri de terroir

—

Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő, Uraké

| — | Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part |
| --- | --- |

—

Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy, Zúgó-part

| — | Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő |
| --- | --- |

—

Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy, Varjasi-dűlő

Denumirile unităților geografice mai mici și norme care reglementează delimitarea și menționarea acestora (2)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (iv) | Denumiri de terroir (continuare):






  — | Eger Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy |
| --- | --- | --- |

(iv)

Denumiri de terroir (continuare):

—

Eger Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra, Vizes-hegy

| — | Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa |
| --- | --- |

—

Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes, Zsebe-lápa

| — | Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás |
| --- | --- |

—

Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag, Vágás

| — | Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc |
| --- | --- |

—

Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Szarvas, Tó-bérc

| — | Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta |
| --- | --- |

—

Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út, Szőlők háta

| — | Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja |
| --- | --- |

—

Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy, Tiba alja

Denumirile unităților geografice mai mici și norme care reglementează delimitarea și menționarea acestora (3)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (iv) | Denumiri de terroir (continuare):






  — | Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő |
| --- | --- | --- |

(iv)

Denumiri de terroir (continuare):

—

Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy, Tardi-dűlő

| — | Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy |
| --- | --- |

—

Maklár: Nagy-aszó, Öreg-hegy

| — | Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő |
| --- | --- |

—

Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis, Vitis-dűlő

| — | Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél |
| --- | --- |

—

Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát, Zsidó-szél

| — | Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz |
| --- | --- |

—

Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető, Vitéz

| — | Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part |
| --- | --- |

—

Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Verem-part

| — | Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy |
| --- | --- |

—

Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa, Vén-hegy

| — | Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy |
| --- | --- |

—

Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető, Szőlőhegy

| — | Tófalu: Bogár-hát, Petes alja |
| --- | --- |

—

Tófalu: Bogár-hát, Petes alja

| — | Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres |
| --- | --- |

—

Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas, Veres

Norme referitoare la indicarea tipului de vin (1)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Classicus bikavér (sânge de taur)

| — | Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu)

Classicus muskotály (Muscat)

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „cuvée”, „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „cuvée”, „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

| — | Mențiunea „Muskotály” (Muscat) poate să figureze pe etichetă numai în cazul în care nu iese mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Mențiunea „Muskotály” (Muscat) poate să figureze pe etichetă numai în cazul în care nu iese mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

Classicus siller și Classicus roze:

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „cuvée”, „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „cuvée”, „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Classicus fehér (alb)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu)

Norme referitoare la indicarea tipului de vin (2)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Classicus csillag (stea)

| — | Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Classicus vörös (roșu)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage”, „újbor” (vin nou), „primőr” (vin tânăr), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), „ó” (învechit), „muzeális bor” (vin de muzeu)

Superior bikavér (sânge de taur)

| — | Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Superior fehér (alb)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), főbor (vin principal) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), főbor (vin principal)

Norme referitoare la indicarea tipului de vin (3)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Superior csillag (stea)

| — | Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Superior vörös (roșu)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), főbor (vin principal) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție), főbor (vin principal)

Superior késői szüretelésű (din struguri recoltați târziu)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű bor” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Grand superior bikavér (sânge de taur)

| — | Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea tradițională „Bikavér” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Norme referitoare la indicarea tipului de vin (4)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Grand superior fehér (alb)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Grand superior csillag (stea)

| — | Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză. |
| --- | --- |

—

Mențiunea „csillag” trebuie să figureze pe etichetă imediat după varianta „Egri” a cuvântului „Eger”, care figurează în denumirea de origine a vinului: aceasta trebuie tipărită pe același rând și cu aceleași caractere utilizate pentru numele propriu în cauză.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Grand superior vörös (roșu)

| — | Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor. |
| --- | --- |

—

Denumirile soiurilor de viță-de-vie pot fi indicate pe etichetă numai în cazul în care astfel de mențiuni nu ies mai mult în evidență decât denumirea de origine prin tipul, dimensiunea sau culoarea caracterelor.

| — | Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine. |
| --- | --- |

—

Celelalte denumiri ale soiurilor de viță-de-vie trebuie să fie indicate cu caractere a căror dimensiune nu depășește jumătate din dimensiunea caracterelor utilizate pentru menționarea denumirii de origine.

| — | Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție) |
| --- | --- |

—

Mențiune tradițională și altă mențiune cu utilizare limitată care pot fi indicate: „barrique”, „cuvée”, „fahordós érlelésű” (vin maturat în butoi), „termőhelyen palackozva” (îmbuteliat în arealul de producție)

Norme referitoare la ambalarea produselor

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tip de condiție suplimentară:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| (a) | Vinurile clasificate în categoriile Superior și Grand superior (toate tipurile de vin), precum și vinurile Bikavér și Csillag din categoria Classicus trebuie să fie comercializate doar în recipient de sticlă. Toate celelalte tipuri de vin trebuie să fie comercializate doar în recipient de sticlă sau în ambalaj de tip bag-in-box. |
| --- | --- |

(a)

Vinurile clasificate în categoriile Superior și Grand superior (toate tipurile de vin), precum și vinurile Bikavér și Csillag din categoria Classicus trebuie să fie comercializate doar în recipient de sticlă. Toate celelalte tipuri de vin trebuie să fie comercializate doar în recipient de sticlă sau în ambalaj de tip bag-in-box.

| (b) | Îmbutelierea trebuie să se efectueze doar în atelierul de îmbuteliere autorizat de autoritatea vinicolă și înregistrat de Egri Borvidék Hegyközségi Tanácsa (denumit în continuare EBHT) (Consiliul sindicatelor de viticultori din regiunea viticolă Eger). Obligația de îmbuteliere nu vizează vinurile produse de viticultor pe teritoriul arealului de producție pentru uzul propriu și consumate în propria cramă. |
| --- | --- |

(b)

Îmbutelierea trebuie să se efectueze doar în atelierul de îmbuteliere autorizat de autoritatea vinicolă și înregistrat de Egri Borvidék Hegyközségi Tanácsa (denumit în continuare EBHT) (Consiliul sindicatelor de viticultori din regiunea viticolă Eger). Obligația de îmbuteliere nu vizează vinurile produse de viticultor pe teritoriul arealului de producție pentru uzul propriu și consumate în propria cramă.

| (c) | Îmbutelierea în afara arealul delimitat nu se poate efectua decât în cazul depunerii unei declarații cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea prevăzută a operațiunii. Pentru a păstra calitatea organoleptică, îmbutelierea trebuie să se efectueze în termen de 90 de zile de la scoaterea vinului din locul în care a fost produs. |
| --- | --- |

(c)

Îmbutelierea în afara arealul delimitat nu se poate efectua decât în cazul depunerii unei declarații cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea prevăzută a operațiunii. Pentru a păstra calitatea organoleptică, îmbutelierea trebuie să se efectueze în termen de 90 de zile de la scoaterea vinului din locul în care a fost produs.

Data inițială de introducere pe piață

Cadrul juridic:

Stabilit de către o organizație care gestionează DOP/IGP, în cazul în care statele membre prevăd acest lucru

Tip de condiție suplimentară:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| (a) | Vinuri Classicus:






  (i) | bikavér (sânge de taur): la data de 1 noiembrie din primul an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- | --- |

(a)

Vinuri Classicus:

(i)

bikavér (sânge de taur): la data de 1 noiembrie din primul an care urmează după anul de recoltă;

| (ii) | csillag (stea): la data de 15 martie din primul an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- |

(ii)

csillag (stea): la data de 15 martie din primul an care urmează după anul de recoltă;

| (iii) | pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată. |
| --- | --- |

(iii)

pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată.

| (b) | Vinuri Superior:






  (i) | bikavér (sânge de taur): la data de 1 mai din al doilea an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- | --- |

(b)

Vinuri Superior:

(i)

bikavér (sânge de taur): la data de 1 mai din al doilea an care urmează după anul de recoltă;

| (ii) | csillag (stea): la data de 1 mai din primul an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- |

(ii)

csillag (stea): la data de 1 mai din primul an care urmează după anul de recoltă;

| (iii) | pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată. |
| --- | --- |

(iii)

pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată.

| (c) | Vinuri Grand superior:






  (i) | bikavér (sânge de taur): la data de 1 septembrie din al doilea an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- | --- |

(c)

Vinuri Grand superior:

(i)

bikavér (sânge de taur): la data de 1 septembrie din al doilea an care urmează după anul de recoltă;

| (ii) | csillag (stea): la data de 1 iulie din primul an care urmează după anul de recoltă; |
| --- | --- |

(ii)

csillag (stea): la data de 1 iulie din primul an care urmează după anul de recoltă;

| (iii) | pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată. |
| --- | --- |

(iii)

pentru toate celelalte tipuri de vinuri: nu a fost stabilită o dată.

Producția în afara arealului geografic delimitat

Cadrul juridic:

Stabilit de către o organizație care gestionează DOP/IGP, în cazul în care statele membre prevăd acest lucru

Tip de condiție suplimentară:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Pe teritoriul localității Kompolt și, în cazul strugurilor cultivați pe terroir-ul Dóc, situat în localitatea Noszvaj, pe teritoriul localităților Bogács, Bükkzsérc și Cserépfalu

Norme tranzitorii

Cadrul juridic:

Stabilit de către o organizație care gestionează DOP/IGP, în cazul în care statele membre prevăd acest lucru

Tip de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| (a) | Toți producătorii care au introdus pe piață vin „Egri Bikavér” cu indicarea terroir-ului, produs din struguri cultivați înainte de 31 decembrie 2009 și care au respectat obligațiile vizate la articolul 20 din Decretul nr. 102 din 5 august 2009 al Ministerului agriculturii și dezvoltării rurale (FMV) trebuie să aplice pe parcursul anilor următori regulile de asamblare anterioare referitoare la vinul „Egri Bikavér” definite prin Decretul nr. 130 din 31 decembrie 2003 al Ministerului agriculturii și dezvoltării rurale (FMV) privind vinurile cu denumire de origine protejată din regiunea vinicolă Eger în timpul asamblării vinului „Egri Bikavér” care poartă indicația terroir-ului, obținut din aceeași plantație și din același terroir, pe toată durata de viață a plantației sale sau, cel puțin, atât timp cât nu schimbă compoziția soiurilor de pe plantație. |
| --- | --- |

(a)

Toți producătorii care au introdus pe piață vin „Egri Bikavér” cu indicarea terroir-ului, produs din struguri cultivați înainte de 31 decembrie 2009 și care au respectat obligațiile vizate la articolul 20 din Decretul nr. 102 din 5 august 2009 al Ministerului agriculturii și dezvoltării rurale (FMV) trebuie să aplice pe parcursul anilor următori regulile de asamblare anterioare referitoare la vinul „Egri Bikavér” definite prin Decretul nr. 130 din 31 decembrie 2003 al Ministerului agriculturii și dezvoltării rurale (FMV) privind vinurile cu denumire de origine protejată din regiunea vinicolă Eger în timpul asamblării vinului „Egri Bikavér” care poartă indicația terroir-ului, obținut din aceeași plantație și din același terroir, pe toată durata de viață a plantației sale sau, cel puțin, atât timp cât nu schimbă compoziția soiurilor de pe plantație.

| (b) | Producătorii care produc vinul „Classicus Egri Bikavér”, care corespunde unui produs ecologic obținut dintr-o cultură ecologică, și care demonstrează printr-o documentație adecvată că, în anul în cauză, nu au posibilitatea de a amesteca vinuri obținute din patru soiuri de viță-de-vie, în conformitate cu punctul III, pot amesteca vinuri obținute din trei soiuri de viță-de-vie pentru a produce vinul ecologic „Classicus Egri Bikavér”. |
| --- | --- |

(b)

Producătorii care produc vinul „Classicus Egri Bikavér”, care corespunde unui produs ecologic obținut dintr-o cultură ecologică, și care demonstrează printr-o documentație adecvată că, în anul în cauză, nu au posibilitatea de a amesteca vinuri obținute din patru soiuri de viță-de-vie, în conformitate cu punctul III, pot amesteca vinuri obținute din trei soiuri de viță-de-vie pentru a produce vinul ecologic „Classicus Egri Bikavér”.

| (c) | Normele tranzitorii încetează să se mai aplice începând cu campania viticolă 2021/2022. |
| --- | --- |

(c)

Normele tranzitorii încetează să se mai aplice începând cu campania viticolă 2021/2022.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/d/5d/82000/Eger_OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---