# Az Európai Unió C 154/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 154 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. május 7. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 154

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. május 7.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Számvevőszék |
| 2020/C 154/01 | 2/2020. sz. vélemény
  (az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján)
  a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló, 2020. január 14-i módosított bizottsági javaslatról (COM(2020) 23 final) | 1 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

2020/C 154/01

2/2020. sz. vélemény
  (az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján)
  a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló, 2020. január 14-i módosított bizottsági javaslatról (COM(2020) 23 final)

(az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján)

(COM(2020) 23 final

1

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

| 7.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 154/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 154/1

---

2/2020. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján)

a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló, 2020. január 14-i módosított bizottsági javaslatról (COM(2020) 23 final)

(2020/C 154/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés | 01–03 | 1 |
| Hatásvizsgálat | 04–05 | 2 |
| Uniós szintű stratégiai célkitűzések | 06–08 | 2 |
| A Méltányos Átállást Támogató Alap teljesítményértékelési kerete | 09 | 3 |
| A Méltányos Átállást Támogató Alap monitoringja és a teljesítményadatok felhasználása | 10–12 | 3 |
| Megvalósítási mechanizmus | 13–14 | 3 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés

01–03

1

Hatásvizsgálat

04–05

2

Uniós szintű stratégiai célkitűzések

06–08

2

A Méltányos Átállást Támogató Alap teljesítményértékelési kerete

09

3

A Méltányos Átállást Támogató Alap monitoringja és a teljesítményadatok felhasználása

10–12

3

Megvalósítási mechanizmus

13–14

3

Bevezetés

| 1. | 2020. január 14-én a Bizottság közzétette a következő, 2021–2027-es programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet módosítására irányuló javaslatát (1). A Bizottság javaslatának jogalapja miatt a Számvevőszékkel való konzultáció opcionális (2); a Tanács és az Európai Parlament külön levélben kereste meg a Számvevőszéket, hogy kikérje véleményét (3). Ez a vélemény teljesíti a konzultáció követelményét. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló módosított bizottsági javaslat egy új alap, a Méltányos Átállást Támogató Alap (MÁTA) bevezetésével foglalkozik. A MÁTA kiegészíti a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatókörébe tartozó javasolt kohéziós alapokat, köztük az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+) és a Kohéziós Alapot (KA). |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2018 októberében véleményt tettünk közzé a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló eredeti javaslatról (4). A jelenlegi vélemény kizárólag a módosított bizottsági javaslatot érinti. Javasoljuk, hogy a Bizottság és a jogalkotók a jogalkotási folyamat előrehaladtával vegyék figyelembe a két véleményünkben megfontolandóként előterjesztett szempontokat. |
| --- | --- |

3.

Hatásvizsgálat

| 4. | Sem a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló módosított bizottsági javaslat, sem az azt kísérő, a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat (MÁTA-rendelet) esetében nem készült hatásvizsgálat. A javaslat szerint ezt az időhiány és a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló eredeti javaslat kapcsán már elvégzett korábbi munka indokolta (5). 2016 áprilisában az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elismerte a hatásvizsgálat mint a jogszabályok minőségét javító eszköz fontosságát (6). Ennélfogva a Bizottság kötelező jelleggel hatásvizsgálatot végez a várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással járó jogalkotási kezdeményezések esetében. Korábban megállapítottuk, hogy a jogszabályok minősége az adminisztratív teher csökkentésében és a programok megfelelő kialakításának biztosításában is fontos szerepet játszik (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Első véleményünkben megjegyeztük, hogy bár az alapspecifikus rendeletek kapcsán sor került hatásvizsgálatra, a közös rendelkezésekről szóló rendelet esetében ez nem történt meg (8). A Bizottság most ismét eltért saját bevált gyakorlatától, amikor az új MÁTA-rendelet kapcsán sem végzett hatásvizsgálatot. Ez kockázatokat vet fel, például azt illetően, hogy az érdekeltek várakozásai meghaladhatják az észszerű mértéket, illetve hogy a javasolt finanszírozás megfelel-e a MÁTA által érintett területek beruházási igényeinek. |
| --- | --- |

5.

Uniós szintű stratégiai célkitűzések

| 6. | Megállapítottuk, hogy az eredeti javaslat esetében komoly problémát jelentett a magas szintű uniós prioritások hiánya (9). Ezért elviekben üdvözöljük, hogy a Bizottság az európai zöld megállapodás bemutatásához kapcsolódva vitát indított az Unió prioritásairól. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló módosított javaslat új egyedi célkitűzést vezet be a MÁTA finanszírozása kapcsán, de ez a célkitűzés tág területet fed le és nem határozza meg egyértelműen a források segítségével elérendő célokat (10). A finanszírozás csak úgy lehet eredményes, ha a tagállamok a zöld megállapodás aláírása után érdemi és konkrét célkitűzéseket határoznak meg regionális stratégiáikban (a méltányos átállásra vonatkozó területi terveikben) (11). E célkitűzések minősége ezenfelül függ attól is, hogy milyen minőségűek a tagállamok nemzeti energia- és klímatervei, mivel a méltányos átállási terveknek a jogszabályok értelmében összhangban kell lenniük azokkal (12). Megjegyezzük, hogy bár a határidő 2019. december 31. volt, 2020. február 7-ig még nyolc tagállam nem nyújtotta be végleges tervét a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A MÁTA programozása alulról építkező megközelítést követ. Hogy az Uniónak sikerül-e megvalósítania a zöld megállapodásra irányuló kezdeményezésben ismertetett ambíciókat, attól is függ majd, hogy a régiók és a tagállamok elkötelezetten törekszenek-e arra, hogy érdemben hozzájáruljanak a dekarbonizációval kapcsolatos cél teljesítéséhez. Ezzel összefüggésben emlékeztetünk első véleményünk egyik következtetésére, miszerint a rendelettervezet nem tartalmaz világos elképzelést arról, hogy az Unió mit kíván elérni, és ez potenciális kockázatot jelent a szakpolitika megtervezését, végrehajtását és hatását illetően. Felkértük a Bizottságot és a jogalkotókat annak megfontolására, hogy tegyenek javaslatot olyan egyértelmű uniós prioritásokra – és ezekhez kapcsolódó célértékekre –, amelyek megvalósítását a forrásoknak elő kell segíteniük (13). Ez az észrevétel a MÁTA esetében is releváns. |
| --- | --- |

8.

A Méltányos Átállást Támogató Alap teljesítményértékelési kerete

| 9. | A közös rendelkezésekről szóló módosított rendeletre irányuló javaslat teljesítménymérési keretrendszer bevezetését javasolja a MÁTA-hoz kapcsolódó fellépések teljesítményével kapcsolatos nyomon követés, beszámolás és értékelés céljára. A MÁTA-rendelet közös output- és eredménymutatókat javasol a programok számára (14). Ezek a közös mutatók nagymértékben igazodnak az ERFA és az ESZA+ kapcsán javasolt közös mutatókhoz. Ezenfelül a tagállamok programspecifikus mutatókra is javaslatot tehetnek területi méltányos átállási terveik alapján. Üdvözöljük a közös output- és eredménymutatók bevezetését, mivel véleményünk szerint azok fontos lépést jelentenek a teljesítményközpontúság fokozása irányába azáltal, hogy lehetővé teszik a teljesítményadatok aggregálását és a teljesítmény összehasonlítását (15). |
| --- | --- |

9.

A Méltányos Átállást Támogató Alap monitoringja és a teljesítményadatok felhasználása

| 10. | A közös rendelkezésekről szóló rendelettervezet kötelezi a tagállamokat, hogy kéthavonként elektronikus úton információkat továbbítsanak a programok végrehajtásának pénzügyi és teljesítménnyel kapcsolatos szempontjairól (16). Megjegyezzük ugyanakkor, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet javasolt módosítása nem igazította ki a kapcsolódó sablon címét, így az továbbra sem tükrözi a teljesítményadatoknak a MÁTA-ból finanszírozott műveletek esetében kötelező benyújtását (17). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ami a MÁTA-hoz kapcsolódó teljesítményadatok felhasználását illeti, a közös rendelkezésekről szóló módosított rendelet bevezeti annak lehetőségét, hogy pénzügyi korrekciót lehessen alkalmazni, ha nem sikerül elérni a MÁTA-célértékeket (18). Ez a javaslat elvileg alkalmas arra, hogy javítsa az eredmények elérésével kapcsolatos elszámoltathatóságot, mivel közvetlen kapcsolatot hoz létre a jó teljesítmény és a finanszírozás között. Korábban azonban azt állapítottuk meg, hogy az ilyen típusú szankciók alkalmazása nehézségekbe ütközik, ami csökkenti a potenciális ösztönző hatást (19). Ezért elvi síkon üdvözöljük a Bizottság javaslatát, de megjegyezzük, hogy érdemes lenne egyértelműbben meghatározni az egyes elemek – így a megállapított célértékek valószerűségének értékelése, a nem kielégítő teljesítmény megítélése és a pénzügyi korrekciók alkalmazása – kapcsán alkalmazandó módszertant. Nem világos például, hogy figyelembe veszik-e, ha a teljesítmény az eredmények tekintetében elmarad az elvárttól. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A Bizottság és a jogalkotók mérlegeljék a következőket:






  1. | módosítsák a közös rendelkezésekről szóló rendelet VII. mellékletét oly módon, hogy az rögzítse a MÁTA, illetve a kohéziós politika hatókörébe tartozó egyéb alapok output- és eredménymutatóit; |
| --- | --- | --- |

12.

1.

módosítsák a közös rendelkezésekről szóló rendelet VII. mellékletét oly módon, hogy az rögzítse a MÁTA, illetve a kohéziós politika hatókörébe tartozó egyéb alapok output- és eredménymutatóit;

| 2. | határozzák meg pontosan a MÁTA tekintetében megállapított célértékek nem kielégítő teljesítéséhez kapcsolódó pénzügyi korrekciók értékelési módszertanát. |
| --- | --- |

2.

határozzák meg pontosan a MÁTA tekintetében megállapított célértékek nem kielégítő teljesítéséhez kapcsolódó pénzügyi korrekciók értékelési módszertanát.

Megvalósítási mechanizmus

| 13. | Első véleményünkben felhívtuk a figyelmet annak potenciális előnyeire, ha a közös rendelkezésekről szóló rendelet egyszerűsített megvalósítási módként bevezeti a költségfüggetlen finanszírozást. Korábbi ellenőrzéseink szerint e támogatási forma esetében ritkábbak a szabályszerűségi hibák és segítségével csökken az adminisztrációs teher (20). Mivel a javaslat értelmében a MÁTA-kifizetések szorosabban kapcsolódnának bizonyos feltételek teljesüléséhez, a MÁTA esetében igen alkalmas lenne e megvalósítási mód, amely révén közvetlenül jutalmazni lehetne a dekarbonizációs célértékeiket elérő régiókat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A Bizottság és a jogalkotók mérlegeljék a következőt:






  3. | ösztönözzék a tagállamokat arra, hogy amikor csak lehetséges, a MÁTA keretében alkalmazzanak költségfüggetlen finanszírozást. |
| --- | --- | --- |

14.

3.

ösztönözzék a tagállamokat arra, hogy amikor csak lehetséges, a MÁTA keretében alkalmazzanak költségfüggetlen finanszírozást.

A véleményt 2020. március 26-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  Módosított javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (COM(2020) 23 final).

1

(2)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

2

(3)  Az Európai Számvevőszék 2020. február 4-én, illetve 2020. január 23-án kapta kézhez az Európai Parlament, illetve az Európai Unió Tanácsa véleménykérésre irányuló leveleit.

3

(4)  6/2018. sz. vélemény (az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdése és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról.

4

(5)  Az Európai Bizottság javaslata: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról (COM(2020) 22 final), indokolás.

5

(6)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról, 2016. április 13. Ezenfelül a minőségi jogalkotásról szóló 2017. évi bizottsági iránymutatás (SWD(2017) 350 final) elismeri, hogy a hatásvizsgálat készítése a minőségi jogalkotás egyik alapelve.

6

(7)  Az Európai Számvevőszék „A kohéziós politika végrehajtásának 2020 utáni egyszerűsítése” című tájékoztatója (2018. május), 30–34. bekezdés és III. vezérelv.

7

(8)  A 6/2018. sz. vélemény 5. bekezdése.

8

(9)  A 6/2018. sz. vélemény 20. bekezdése.

9

(10)  A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló (COM(2020) 23 final) módosított javaslat 4. cikke: „A MÁTA támogatja a következő egyedi célkitűzést: a klímasemleges gazdaságra való átállás társadalmi, gazdasági és környezeti hatásai kezelésének lehetővé tétele a régiók és az emberek számára.”

10

(11)  A MÁTA-rendeletre irányuló (COM(2020) 22 final) javaslat 6. cikke.

11

(12)  A MÁTA-rendeletre irányuló (COM(2020) 22 final) javaslat 6. cikkének (1) bekezdése.

12

(13)  A 6/2018. sz. vélemény 22. és 23. bekezdése.

13

(14)  A MÁTA-rendeletre irányuló (COM(2020) 22 final) javaslat 8. cikke és III. melléklete.

14

(15)  A 6/2018. sz. vélemény 59. bekezdése.

15

(16)  A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló (COM(2018) 375 final) javaslat 37. cikke és VII. melléklete (Minta az adattovábbításhoz).

16

(17)  A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló (COM(2020) 23 final) módosított javaslat VII. melléklete és a közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló (COM(2018) 375 final) javaslat VII. mellékletének 3. táblázata.

17

(18)  A közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló (COM(2020) 23 final) módosított javaslat 98. cikkének (6) bekezdése és a MÁTA-rendeletre irányuló (COM(2020) 22 final) javaslat 9. cikke.

18

(19)  „A teljesítményorientáltság megvalósításáról a kohéziós politika terén” című tájékoztató (2019. június), 6. vezérelv.

19

(20)  A 6/2018. sz. vélemény 76–77. bekezdése.

20

---