# Europos Sąjungos C 170/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 170 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. gegužės 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 170

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. gegužės 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 170/01 | Komisijos komunikatas, Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projekto turinio patvirtinimas | 1 |
| 2020/C 170/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9833 – KKR / Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 170/01

Komisijos komunikatas, Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projekto turinio patvirtinimas

1

2020/C 170/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta, (Byla M.9833 – KKR / Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 170/03 | 2020 m. gegužės 15 d. Euro kursas | 21 |
| | Audito Rūmai |
| 2020/C 170/04 | Specialioji ataskaita Nr. 12/2020, Europos investavimo konsultacijų centras: investicijoms Europos Sąjungoje skatinti įsteigto Centro poveikis tebėra ribotas | 22 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2020/C 170/05 | Lošimo paslaugų teikėjams taikomos nacionalinės išimtys, pagal kurias jiems netaikomos nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva (ES) 2015/849 (Kovos su pinigų plovimu direktyva), Sąrašas valstybių narių, nusprendusių tam tikrų lošimo paslaugų teikėjams netaikyti nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos | 23 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 170/03

2020 m. gegužės 15 d. Euro kursas

21

Audito Rūmai

2020/C 170/04

Specialioji ataskaita Nr. 12/2020, Europos investavimo konsultacijų centras: investicijoms Europos Sąjungoje skatinti įsteigto Centro poveikis tebėra ribotas

22

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2020/C 170/05

Lošimo paslaugų teikėjams taikomos nacionalinės išimtys, pagal kurias jiems netaikomos nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva (ES) 2015/849 (Kovos su pinigų plovimu direktyva), Sąrašas valstybių narių, nusprendusių tam tikrų lošimo paslaugų teikėjams netaikyti nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos

23

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 170/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 25 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 170/07 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 27 |
| 2020/C 170/08 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 38 |
| 2020/C 170/09 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas | 51 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 170/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

25

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 170/07

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

27

2020/C 170/08

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

38

2020/C 170/09

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projekto turinio patvirtinimas

(2020/C 170/01)

2020 m. gegužės 11 d. Komisija patvirtino Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projekto turinį.

Komisijos reglamento projektas pridedamas kaip šio komunikato priedas. Viešos konsultacijos dėl Komisijos reglamento projekto skelbiamos čia: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

PRIEDAS

PROJEKTAS. KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) .../...

...

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1588 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (1), ypač į jo 1 straipsnio 1 dalies a punktą,

pasikonsultavusi su Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (ES) Nr. 651/2014 (2) skelbiama, kad tam tikrų kategorijų pagalba yra suderinama su vidaus rinka; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (ES) Nr. 651/2014 (2) skelbiama, kad tam tikrų kategorijų pagalba yra suderinama su vidaus rinka;

| (2) | Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) projektuose, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 (3) arba [naujas ETB reglamentas], dalyvaujančioms įmonėms dažnai sunku finansuoti papildomas išlaidas, susidariusias bendradarbiaujant su skirtinguose regionuose ir valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse esančiais partneriais. Atsižvelgiant į ETB svarbą sanglaudos politikai, į tai, kad juo užtikrinama skirtingų valstybių narių arba trečiųjų šalių nacionalinių, regioninių bei vietos subjektų bendrų veiksmų įgyvendinimo ir politikos srities mainų sistema, turėtų būti pašalinti tam tikri sunkumai, kylantys įgyvendinant ETB projektus, ir taip palengvinta šių projektų atitiktis valstybės pagalbos taisyklėms. Remiantis Komisijos patirtimi, Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 turėtų būti taikomas pagalbai ETB projektams, neatsižvelgiant į pagalbos gavėjų įmonių dydį; |
| --- | --- |

(2)

Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) projektuose, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 (3) arba [naujas ETB reglamentas], dalyvaujančioms įmonėms dažnai sunku finansuoti papildomas išlaidas, susidariusias bendradarbiaujant su skirtinguose regionuose ir valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse esančiais partneriais. Atsižvelgiant į ETB svarbą sanglaudos politikai, į tai, kad juo užtikrinama skirtingų valstybių narių arba trečiųjų šalių nacionalinių, regioninių bei vietos subjektų bendrų veiksmų įgyvendinimo ir politikos srities mainų sistema, turėtų būti pašalinti tam tikri sunkumai, kylantys įgyvendinant ETB projektus, ir taip palengvinta šių projektų atitiktis valstybės pagalbos taisyklėms. Remiantis Komisijos patirtimi, Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 turėtų būti taikomas pagalbai ETB projektams, neatsižvelgiant į pagalbos gavėjų įmonių dydį;

| (3) | be to, ETB projektuose dalyvaujančioms įmonėms teikiamos nedidelės pagalbos sumos turi ribotą poveikį prekybai ir konkurencijai, todėl reikėtų nustatyti paprastas taisykles tiems atvejams, kai bendra pagalbos suma vienos įmonės vienam projektui neviršija tam tikros viršutinės ribos; |
| --- | --- |

(3)

be to, ETB projektuose dalyvaujančioms įmonėms teikiamos nedidelės pagalbos sumos turi ribotą poveikį prekybai ir konkurencijai, todėl reikėtų nustatyti paprastas taisykles tiems atvejams, kai bendra pagalbos suma vienos įmonės vienam projektui neviršija tam tikros viršutinės ribos;

| (4) | mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai arba galimybių studijos, kuriems, remiantis nepriklausomų ekspertų atliktu vertinimu ir reitingavimu, kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas ir kurie laikomi pažangiais ir vertais gauti viešąjį finansavimą, tačiau negali būti finansuojami pagal bendrąją programą „Horizontas“ dėl to, kad nepakanka biudžeto lėšų, gali būti remiami iš nacionalinių išteklių, įskaitant 2014–2020 m. laikotarpio Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius ir 2021–2027 m. laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo bei „Europos socialinio fondo+“ išteklius. Valstybės pagalba, teikiama tokiems mažųjų ir vidutinių įmonių vykdomiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jai neturėtų būti taikomas. Be to, prieš suteikiant pažangumo ženklą nereikėtų iš naujo įvertinti tinkamumo finansuoti sąlygų, kurios jau buvo įvertintos Sąjungos lygmeniu pagal bendrųjų programų „Horizontas 2020“ arba „Europos horizontas“ taisykles. Tai, ar projektus vykdantys subjektai siekia pelno, ar jo nesiekia, konkurencijos teisės požiūriu nėra svarbus kriterijus; |
| --- | --- |

(4)

mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai arba galimybių studijos, kuriems, remiantis nepriklausomų ekspertų atliktu vertinimu ir reitingavimu, kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas ir kurie laikomi pažangiais ir vertais gauti viešąjį finansavimą, tačiau negali būti finansuojami pagal bendrąją programą „Horizontas“ dėl to, kad nepakanka biudžeto lėšų, gali būti remiami iš nacionalinių išteklių, įskaitant 2014–2020 m. laikotarpio Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius ir 2021–2027 m. laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo bei „Europos socialinio fondo+“ išteklius. Valstybės pagalba, teikiama tokiems mažųjų ir vidutinių įmonių vykdomiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jai neturėtų būti taikomas. Be to, prieš suteikiant pažangumo ženklą nereikėtų iš naujo įvertinti tinkamumo finansuoti sąlygų, kurios jau buvo įvertintos Sąjungos lygmeniu pagal bendrųjų programų „Horizontas 2020“ arba „Europos horizontas“ taisykles. Tai, ar projektus vykdantys subjektai siekia pelno, ar jo nesiekia, konkurencijos teisės požiūriu nėra svarbus kriterijus;

| (5) | valstybės pagalba, teikiama tam tikriems bendro intereso skaitmeninio ryšio infrastruktūros projektams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/... (4) (EITP2 reglamentas), gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jai netaikomas; |
| --- | --- |

(5)

valstybės pagalba, teikiama tam tikriems bendro intereso skaitmeninio ryšio infrastruktūros projektams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/... (4) (EITP2 reglamentas), gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jai netaikomas;

| (6) | dotacijos, skiriamos ekonominės veiklos kriterijus atitinkančiai mokslininkų veiklai pagal Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) Koncepcijos pagrindimo programą ir pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, taip pat turėtų būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, jeigu tai veiklai kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas; |
| --- | --- |

(6)

dotacijos, skiriamos ekonominės veiklos kriterijus atitinkančiai mokslininkų veiklai pagal Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) Koncepcijos pagrindimo programą ir pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, taip pat turėtų būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, jeigu tai veiklai kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas;

| (7) | iš nacionalinių išteklių ir Sąjungos centralizuotai valdomų išteklių sudarytas bendras viešasis finansavimas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams (pvz., įgyvendinamiems pagal Europos institucionalizuotą partnerystę, grindžiamą Sutarties 185 arba 187 straipsniu, arba bendro programos finansavimo veiksmą, kaip apibrėžta bendrojoje programoje „Europos horizontas“) gali padėti padidinti Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros konkurencingumą, nes manoma, kad tokie mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai atitinka bendro Europos intereso tikslus ir padeda spręsti aiškiai apibrėžtas rinkos nepakankamumo problemas. Laikoma, kad taip yra, kai paskelbus tarpvalstybinį kvietimą teikti paraiškas konkurse dalyvauja bent trys valstybės narės (arba dvi valstybės narės susiejimo veiksmų atveju) ir tokius projektus vertina, reitinguoja ir atrenka nepriklausomi ekspertai pagal bendrosios programos „Horizontas 2020“ arba bendrosios programos „Europos horizontas“ taisykles. Valstybių narių finansiniai įnašai, įskaitant 2014–2020 m. laikotarpio Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius ir 2021–2027 m. laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo ir „Europos socialinio fondo+“ išteklius, skirti bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, turėtų būti laikomi suderinamais su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jiems neturėtų būti taikomas. Be to, prieš atrenkant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus nereikėtų iš naujo įvertinti tinkamumo finansuoti sąlygų, kurios jau buvo įvertintos tarpvalstybiniu lygmeniu pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles; |
| --- | --- |

(7)

iš nacionalinių išteklių ir Sąjungos centralizuotai valdomų išteklių sudarytas bendras viešasis finansavimas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams (pvz., įgyvendinamiems pagal Europos institucionalizuotą partnerystę, grindžiamą Sutarties 185 arba 187 straipsniu, arba bendro programos finansavimo veiksmą, kaip apibrėžta bendrojoje programoje „Europos horizontas“) gali padėti padidinti Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros konkurencingumą, nes manoma, kad tokie mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai atitinka bendro Europos intereso tikslus ir padeda spręsti aiškiai apibrėžtas rinkos nepakankamumo problemas. Laikoma, kad taip yra, kai paskelbus tarpvalstybinį kvietimą teikti paraiškas konkurse dalyvauja bent trys valstybės narės (arba dvi valstybės narės susiejimo veiksmų atveju) ir tokius projektus vertina, reitinguoja ir atrenka nepriklausomi ekspertai pagal bendrosios programos „Horizontas 2020“ arba bendrosios programos „Europos horizontas“ taisykles. Valstybių narių finansiniai įnašai, įskaitant 2014–2020 m. laikotarpio Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius ir 2021–2027 m. laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo ir „Europos socialinio fondo+“ išteklius, skirti bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, turėtų būti laikomi suderinamais su vidaus rinka ir tam tikromis sąlygomis reikalavimas pranešti jiems neturėtų būti taikomas. Be to, prieš atrenkant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus nereikėtų iš naujo įvertinti tinkamumo finansuoti sąlygų, kurios jau buvo įvertintos tarpvalstybiniu lygmeniu pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles;

| (8) | bendrosiose programose „Horizontas 2020“ ir „Europos horizontas“ nustatyta, kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmai yra tinkami finansuoti. Komisija pažymi, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmai, kaip apibrėžta pagal bendrąją programą „Horizontas“, paprastai atitiks fundamentinių tyrimų ir pramoninių mokslinių tyrimų veiklą, kaip apibrėžta šiame reglamente. Be to, pagal bendrąją programą „Horizontas“ remiami inovacijų veiksmai paprastai atitiks šiame reglamente pateiktą bandomosios taikomosios veiklos apibrėžtį. Tačiau šiame reglamente numatytos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sričiai skirtos supaprastintos nuostatos neturėtų būti naudojamos veiklai, kuri nėra tinkama finansuoti pagal valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai taisykles, t. y. veiklai, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas, finansuoti. Šiuo tikslu valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į su technologinės parengties lygiais (toliau – TPL) susijusias apibrėžtis. Komisija pažymi, kad laikoma, jog 9 TRL lygio mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas, taigi valstybės pagalba tokiai veiklai nepatenka į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(8)

bendrosiose programose „Horizontas 2020“ ir „Europos horizontas“ nustatyta, kurie mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmai yra tinkami finansuoti. Komisija pažymi, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmai, kaip apibrėžta pagal bendrąją programą „Horizontas“, paprastai atitiks fundamentinių tyrimų ir pramoninių mokslinių tyrimų veiklą, kaip apibrėžta šiame reglamente. Be to, pagal bendrąją programą „Horizontas“ remiami inovacijų veiksmai paprastai atitiks šiame reglamente pateiktą bandomosios taikomosios veiklos apibrėžtį. Tačiau šiame reglamente numatytos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sričiai skirtos supaprastintos nuostatos neturėtų būti naudojamos veiklai, kuri nėra tinkama finansuoti pagal valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai taisykles, t. y. veiklai, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas, finansuoti. Šiuo tikslu valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į su technologinės parengties lygiais (toliau – TPL) susijusias apibrėžtis. Komisija pažymi, kad laikoma, jog 9 TRL lygio mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas, taigi valstybės pagalba tokiai veiklai nepatenka į šio reglamento taikymo sritį;

| (9) | pagal Skaitmeninės Europos programą bus remiamas ir spartinamas Europos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas ir ji bus naudinga Europos piliečiams, viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms visoje Sąjungoje. Programa papildo mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, remiamus pagal programą „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės skaitmeninę programą ir programą „InvestEU“. Jos lėšomis bus remiamas viešojo sektoriaus, taip pat MVĮ ir mokslinių tyrimų bei inovacijų bendruomenių skaitmeninių pajėgumų (pvz., duomenų, kompiuterijos, kibernetinio saugumo pajėgumų) stiprinimas. Pagal programą bus teikiamas finansinis įnašas pažangiajai kompiuterijai, įskaitant našiąją kompiuteriją, debesijos kompiuteriją, tinklo paribio kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, dirbtiniam intelektui, įskaitant Europos skaitmeninių inovacijų centrų kūrimą ir bandymų bei eksperimentavimo priemones. Jos lėšomis taip pat bus remiami skaitmeniniai įgūdžiai ir kibernetinio saugumo įranga bei priemonės; |
| --- | --- |

(9)

pagal Skaitmeninės Europos programą bus remiamas ir spartinamas Europos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimas ir ji bus naudinga Europos piliečiams, viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms visoje Sąjungoje. Programa papildo mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, remiamus pagal programą „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės skaitmeninę programą ir programą „InvestEU“. Jos lėšomis bus remiamas viešojo sektoriaus, taip pat MVĮ ir mokslinių tyrimų bei inovacijų bendruomenių skaitmeninių pajėgumų (pvz., duomenų, kompiuterijos, kibernetinio saugumo pajėgumų) stiprinimas. Pagal programą bus teikiamas finansinis įnašas pažangiajai kompiuterijai, įskaitant našiąją kompiuteriją, debesijos kompiuteriją, tinklo paribio kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, dirbtiniam intelektui, įskaitant Europos skaitmeninių inovacijų centrų kūrimą ir bandymų bei eksperimentavimo priemones. Jos lėšomis taip pat bus remiami skaitmeniniai įgūdžiai ir kibernetinio saugumo įranga bei priemonės;

| (10) | siekiant padidinti sverto poveikį ir remti papildomas investicijas Europoje, „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams gali būti naudojamos valstybių narių valdomos lėšos, įskaitant ES pasidalijamojo valdymo fondų lėšas. Pavyzdžiui, valstybės narės galės dalį Sąjungos pasidalijamojo valdymo fondų lėšų įnešti į „InvestEU“ fondo ES garantijos valstybės narės skyrių. Be to, valstybės narės galėtų finansuoti „InvestEU“ fondo garantija užtikrintus finansinius produktus savo pačių lėšomis arba per nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus. Toks finansavimas gali būti laikomas valstybės ištekliais ir gali būti priskiriamas valstybei, jeigu valstybės narės gali savo nuožiūra spręsti, kaip šiuos išteklius naudoti. Ir priešingai, jeigu valstybės narės neturi teisės savo nuožiūra spręsti, kaip naudoti išteklius, arba veikia pagal įprastas rinkos sąlygas, tų lėšų naudojimas negali būti laikomas valstybės pagalba. Kalbant apie tokius atvejus, Komisija ketina pateikti išsamesnes gaires dėl tipinių paramos teikimo pagal „InvestEU“ reglamentą scenarijų; |
| --- | --- |

(10)

siekiant padidinti sverto poveikį ir remti papildomas investicijas Europoje, „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams gali būti naudojamos valstybių narių valdomos lėšos, įskaitant ES pasidalijamojo valdymo fondų lėšas. Pavyzdžiui, valstybės narės galės dalį Sąjungos pasidalijamojo valdymo fondų lėšų įnešti į „InvestEU“ fondo ES garantijos valstybės narės skyrių. Be to, valstybės narės galėtų finansuoti „InvestEU“ fondo garantija užtikrintus finansinius produktus savo pačių lėšomis arba per nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus. Toks finansavimas gali būti laikomas valstybės ištekliais ir gali būti priskiriamas valstybei, jeigu valstybės narės gali savo nuožiūra spręsti, kaip šiuos išteklius naudoti. Ir priešingai, jeigu valstybės narės neturi teisės savo nuožiūra spręsti, kaip naudoti išteklius, arba veikia pagal įprastas rinkos sąlygas, tų lėšų naudojimas negali būti laikomas valstybės pagalba. Kalbant apie tokius atvejus, Komisija ketina pateikti išsamesnes gaires dėl tipinių paramos teikimo pagal „InvestEU“ reglamentą scenarijų;

| (11) | jeigu nacionalinės lėšos, įskaitant ES pasidalijamojo valdymo fondų lėšas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, siekiant palengvinti „InvestEU“ fondo paramos įgyvendinimą turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis remiantis pagalba turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomas reikalavimas pranešti; |
| --- | --- |

(11)

jeigu nacionalinės lėšos, įskaitant ES pasidalijamojo valdymo fondų lėšas, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, siekiant palengvinti „InvestEU“ fondo paramos įgyvendinimą turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis remiantis pagalba turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomas reikalavimas pranešti;

| (12) | į „InvestEU“ fondo struktūrą įtraukta keletas svarbių konkurencijos apsaugos priemonių, pavyzdžiui, remiamos investicijos, padedančios įgyvendinti Sąjungos politikos tikslus ir kurti ES pridėtinę vertę, nustatytas reikalavimas, kad „InvestEU“ fondas būtų naudojamas kaip papildoma priemonė, padedanti spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas. Be to, valdymo sistema ir sprendimų priėmimo procesu dar prieš suteikiant ES garantiją bus užtikrinama, kad „InvestEU“ fondo remiamos operacijos atitiktų pirmiau nurodytus reikalavimus. Galiausiai pažymėtina, kad iš „InvestEU“ fondo teikiama parama bus skaidri ir jos poveikis bus vertinamas. Todėl valstybės pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai neturėtų būti taikomas reikalavimas pranešti, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų; |
| --- | --- |

(12)

į „InvestEU“ fondo struktūrą įtraukta keletas svarbių konkurencijos apsaugos priemonių, pavyzdžiui, remiamos investicijos, padedančios įgyvendinti Sąjungos politikos tikslus ir kurti ES pridėtinę vertę, nustatytas reikalavimas, kad „InvestEU“ fondas būtų naudojamas kaip papildoma priemonė, padedanti spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas. Be to, valdymo sistema ir sprendimų priėmimo procesu dar prieš suteikiant ES garantiją bus užtikrinama, kad „InvestEU“ fondo remiamos operacijos atitiktų pirmiau nurodytus reikalavimus. Galiausiai pažymėtina, kad iš „InvestEU“ fondo teikiama parama bus skaidri ir jos poveikis bus vertinamas. Todėl valstybės pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai neturėtų būti taikomas reikalavimas pranešti, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų;

| (13) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(13)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 651/2014 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies m ir n punktai pakeičiami taip:






  „m) | pagalbai regioniniams oro uostams; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies m ir n punktai pakeičiami taip:

„m)

pagalbai regioniniams oro uostams;

| n) | pagalbai uostams ir“; |
| --- | --- |

n)

pagalbai uostams ir“;

| b) | 1 dalis papildoma o ir p punktais:






  „o) | pagalbai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams ir |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalis papildoma o ir p punktais:

„o)

pagalbai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams ir

| p) | pagalbai, naudojamai „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams.“; |
| --- | --- |

p)

pagalbai, naudojamai „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams.“;

| c) | 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | schemoms pagal šio reglamento 1 skirsnį (išskyrus 15 straipsnį), 2, 3, 4, 7 skirsnius (išskyrus 44 straipsnį) ir III skyriaus 10 skirsnį, taip pat pagalbai, teikiamai finansinių produktų forma pagal to skyriaus 16 skirsnį, jeigu kiekvienos valstybės narės vidutinis metinis valstybės pagalbos biudžetas viršija 150 mln. EUR, po šešių mėnesių nuo jų įsigaliojimo. Pagalbos pagal šio reglamento III skyriaus 16 skirsnį atveju, vertinant, ar tos valstybės narės vidutinis metinis valstybės pagalbos biudžetas, susijęs su finansiniu produktu, viršija 150 mln. EUR, atsižvelgiama tik į konkrečiam finansiniam produktui skirtus valstybės narės įnašus į ES garantijos valstybės narės skyrių, nurodytą Reglamento dėl [programos „InvestEU“] 8 straipsnio 1 dalies b punkte. Per 20 darbo dienų nuo schemos įsigaliojimo įvertinusi valstybės narės praneštą atitinkamą vertinimo planą, Komisija gali nuspręsti, kad šis reglamentas ir toliau taikomas ilgesniam laikotarpiui bet kuriai iš šių pagalbos schemų;“; |
| --- | --- | --- |

c)

2 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

schemoms pagal šio reglamento 1 skirsnį (išskyrus 15 straipsnį), 2, 3, 4, 7 skirsnius (išskyrus 44 straipsnį) ir III skyriaus 10 skirsnį, taip pat pagalbai, teikiamai finansinių produktų forma pagal to skyriaus 16 skirsnį, jeigu kiekvienos valstybės narės vidutinis metinis valstybės pagalbos biudžetas viršija 150 mln. EUR, po šešių mėnesių nuo jų įsigaliojimo. Pagalbos pagal šio reglamento III skyriaus 16 skirsnį atveju, vertinant, ar tos valstybės narės vidutinis metinis valstybės pagalbos biudžetas, susijęs su finansiniu produktu, viršija 150 mln. EUR, atsižvelgiama tik į konkrečiam finansiniam produktui skirtus valstybės narės įnašus į ES garantijos valstybės narės skyrių, nurodytą Reglamento dėl [programos „InvestEU“] 8 straipsnio 1 dalies b punkte. Per 20 darbo dienų nuo schemos įsigaliojimo įvertinusi valstybės narės praneštą atitinkamą vertinimo planą, Komisija gali nuspręsti, kad šis reglamentas ir toliau taikomas ilgesniam laikotarpiui bet kuriai iš šių pagalbos schemų;“;

| d) | 3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | pagalbai, suteiktai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, kuriam taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 (*1), išskyrus pagalbą mokymui, pagalbą MVĮ gauti finansavimą, pagalbą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, inovacijų pagalbą MVĮ, pagalbą nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintiems asmenims ir neįgaliesiems darbuotojams, regioninę investicinę pagalbą atokiausiuose regionuose, regioninės veiklos pagalbos schemas ir pagalbą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams; |
| --- | --- | --- |

d)

3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

pagalbai, suteiktai žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, kuriam taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 (*1), išskyrus pagalbą mokymui, pagalbą MVĮ gauti finansavimą, pagalbą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, inovacijų pagalbą MVĮ, pagalbą nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintiems asmenims ir neįgaliesiems darbuotojams, regioninę investicinę pagalbą atokiausiuose regionuose, regioninės veiklos pagalbos schemas ir pagalbą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams;

| b) | pagalbai, suteiktai pirminės žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje, išskyrus regioninę investicinę pagalbą atokiausiuose regionuose, regioninės veiklos pagalbos schemas, MVĮ teikiamą pagalbą konsultavimui, rizikos finansų pagalbą, pagalbą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, inovacijų pagalbą MVĮ, pagalbą aplinkos apsaugai, pagalbą mokymui, pagalbą nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintiems asmenims ir neįgaliesiems darbuotojams, pagalbą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams ir pagalbą, naudojamą „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams;“; |
| --- | --- |

b)

pagalbai, suteiktai pirminės žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje, išskyrus regioninę investicinę pagalbą atokiausiuose regionuose, regioninės veiklos pagalbos schemas, MVĮ teikiamą pagalbą konsultavimui, rizikos finansų pagalbą, pagalbą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, inovacijų pagalbą MVĮ, pagalbą aplinkos apsaugai, pagalbą mokymui, pagalbą nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintiems asmenims ir neįgaliesiems darbuotojams, pagalbą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams ir pagalbą, naudojamą „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams;“;

(*1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).“;"

| e) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Šis reglamentas netaikomas:






  „a) | pagalbos schemoms, kuriose nėra aiškiai numatyta, kad individuali pagalba nemokama įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal ankstesnį Komisijos sprendimą, kuriame tos pačios valstybės narės suteikta pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka, išskyrus pagalbos schemas, skirtas tam tikrų gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti, ir pagalbos schemas pagal III skyriaus 2a ir 16 skirsnius; |
| --- | --- | --- |

e)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Šis reglamentas netaikomas:

„a)

pagalbos schemoms, kuriose nėra aiškiai numatyta, kad individuali pagalba nemokama įmonei, kuriai išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti pagal ankstesnį Komisijos sprendimą, kuriame tos pačios valstybės narės suteikta pagalba skelbiama neteisėta ir nesuderinama su vidaus rinka, išskyrus pagalbos schemas, skirtas tam tikrų gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti, ir pagalbos schemas pagal III skyriaus 2a ir 16 skirsnius;

| b) | ad hoc pagalbai a punkte nurodytai įmonei; |
| --- | --- |

b)

ad hoc pagalbai a punkte nurodytai įmonei;

| c) | pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms, išskyrus pagalbos schemas, skirtas tam tikrų gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti, verslo pradžios pagalbos schemas ir regioninės veiklos pagalbos schemas, pagalbą MVĮ pagal 56f straipsnį ir pagalbą finansų tarpininkams pagal III skyriaus 16 skirsnį, su sąlyga, kad sunkumų patiriančioms įmonėms nesudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms įmonėms. |
| --- | --- |

c)

pagalbai sunkumų patiriančioms įmonėms, išskyrus pagalbos schemas, skirtas tam tikrų gaivalinių nelaimių padarytai žalai atitaisyti, verslo pradžios pagalbos schemas ir regioninės veiklos pagalbos schemas, pagalbą MVĮ pagal 56f straipsnį ir pagalbą finansų tarpininkams pagal III skyriaus 16 skirsnį, su sąlyga, kad sunkumų patiriančioms įmonėms nesudaromos palankesnės sąlygos nei kitoms įmonėms.

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 63, 64 ir 65 punktai išbraukiami; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

63, 64 ir 65 punktai išbraukiami;

| b) | įterpiamas 86b punktas:






  „86b) | skaitmeninimas – technologijų diegimas naudojant elektroninius įtaisus ir (arba) sistemas, kurie suteikia galimybę padidinti produkto funkcionalumą, plėsti internetu teikiamas paslaugas, modernizuoti procesus arba pereiti prie verslo modelių, kuriais atsisakoma tarpininkavimo prekių gamybos procesuose ir teikiant paslaugas, ir kurie galiausiai daro pokyčius lemiantį poveikį;“; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas 86b punktas:

„86b)

skaitmeninimas – technologijų diegimas naudojant elektroninius įtaisus ir (arba) sistemas, kurie suteikia galimybę padidinti produkto funkcionalumą, plėsti internetu teikiamas paslaugas, modernizuoti procesus arba pereiti prie verslo modelių, kuriais atsisakoma tarpininkavimo prekių gamybos procesuose ir teikiant paslaugas, ir kurie galiausiai daro pokyčius lemiantį poveikį;“;

| c) | 138 punktas pakeičiamas taip:






  „138) | naujos kartos prieigos (NKP) tinklai – pažangūs tinklai, kuriems būdingos bent šios savybės:






  i) | jais labai didele sparta kiekvienam abonentui patikimai teikiamos paslaugos naudojant netoli vartotojo patalpų esančią optinio (arba lygiavertės technologijos) atgalinio tranzito įrangą, kuri padeda užtikrinti labai didelę realiąją spartą; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

138 punktas pakeičiamas taip:

„138)

naujos kartos prieigos (NKP) tinklai – pažangūs tinklai, kuriems būdingos bent šios savybės:

i)

jais labai didele sparta kiekvienam abonentui patikimai teikiamos paslaugos naudojant netoli vartotojo patalpų esančią optinio (arba lygiavertės technologijos) atgalinio tranzito įrangą, kuri padeda užtikrinti labai didelę realiąją spartą;

| ii) | jų pagrindu teikiamos pažangios skaitmeninės paslaugos, įskaitant susietąsias paslaugas „all-IP“, ir |
| --- | --- |

ii)

jų pagrindu teikiamos pažangios skaitmeninės paslaugos, įskaitant susietąsias paslaugas „all-IP“, ir

| iii) | jais siunčiamų duomenų greitis yra daug didesnis (palyginti su baziniais plačiajuosčio ryšio tinklais).
  Šiuo rinkos ir technologijų raidos etapu NKP tinklai yra: a) šviesolaidžio tinklai (FTTx); b) pažangūs atnaujinti kabeliniai tinklai ir c) tam tikri pažangūs belaidžiai tinklai, kuriais kiekvienam abonentui galima teikti patikimą didelės spartos interneto ryšį. NKP tinklai apima tinklus, galinčius užtikrinti 1 Gbps duomenų išsiuntimo ir atsisiuntimo spartą. NKP tinklai taip pat apima naujos kartos tranzitinius tinklus (NKT), kai jie būtini NKP tinklams diegti;“; |
| --- | --- |

iii)

jais siunčiamų duomenų greitis yra daug didesnis (palyginti su baziniais plačiajuosčio ryšio tinklais).

Šiuo rinkos ir technologijų raidos etapu NKP tinklai yra: a) šviesolaidžio tinklai (FTTx); b) pažangūs atnaujinti kabeliniai tinklai ir c) tam tikri pažangūs belaidžiai tinklai, kuriais kiekvienam abonentui galima teikti patikimą didelės spartos interneto ryšį. NKP tinklai apima tinklus, galinčius užtikrinti 1 Gbps duomenų išsiuntimo ir atsisiuntimo spartą. NKP tinklai taip pat apima naujos kartos tranzitinius tinklus (NKT), kai jie būtini NKP tinklams diegti;“;

| d) | įterpiamas 138a punktas:






  „138a) | naujos kartos tranzitiniai tinklai (NKT) – pažangūs tranzitiniai tinklai, galintys padėti diegti NKP tinklus naudojant optinių skaidulų (arba lygiavertę) technologiją;“; |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiamas 138a punktas:

„138a)

naujos kartos tranzitiniai tinklai (NKT) – pažangūs tranzitiniai tinklai, galintys padėti diegti NKP tinklus naudojant optinių skaidulų (arba lygiavertę) technologiją;“;

| e) | papildoma 166–178 punktais:
  „Pagalbos, naudojamos „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, terminų apibrėžtys







  166) | „InvestEU“ fondas, ES garantija, finansinis produktas, nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos ir įgyvendinantysis partneris – kaip apibrėžta Reglamento dėl [programos „InvestEU“] 2 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

e)

papildoma 166–178 punktais:

„Pagalbos, naudojamos „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, terminų apibrėžtys

Pagalbos, naudojamos „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, terminų apibrėžtys

166)

„InvestEU“ fondas, ES garantija, finansinis produktas, nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos ir įgyvendinantysis partneris – kaip apibrėžta Reglamento dėl [programos „InvestEU“] 2 straipsnyje;

| 167) | finansų tarpininkas – bet kokios teisinės ir nuosavybės formos finansų įstaiga, dalyvaujanti teikiant biudžeto garantijas, išskyrus įgyvendinantįjį partnerį. Tokie tarpininkai gali būti ir bankai, ne bankų kredito įstaigos, investiciniai fondai, mikrofinansų įstaigos, garantijų draugijos, išperkamosios nuomos bendrovės ir nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos; |
| --- | --- |

167)

finansų tarpininkas – bet kokios teisinės ir nuosavybės formos finansų įstaiga, dalyvaujanti teikiant biudžeto garantijas, išskyrus įgyvendinantįjį partnerį. Tokie tarpininkai gali būti ir bankai, ne bankų kredito įstaigos, investiciniai fondai, mikrofinansų įstaigos, garantijų draugijos, išperkamosios nuomos bendrovės ir nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos;

| 168) | komercinis finansų tarpininkas – finansų tarpininkas, kuris veikia siekdamas pelno ir prisiimdamas visą riziką be valstybės garantijos. Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos nelaikomi komerciniais finansų tarpininkais; |
| --- | --- |

168)

komercinis finansų tarpininkas – finansų tarpininkas, kuris veikia siekdamas pelno ir prisiimdamas visą riziką be valstybės garantijos. Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos nelaikomi komerciniais finansų tarpininkais;

| 169) | bendro intereso skaitmeninio ryšio infrastruktūros projektai – kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamento) 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

169)

bendro intereso skaitmeninio ryšio infrastruktūros projektai – kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamento) 8 straipsnyje;

| 170) | tinkamas žemėlapis – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantamas kaip ne senesnis kaip 18 mėnesių NKP tinklų/NKT infrastruktūros, aprėpiančios reikalavimus atitinkančių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų objektus, taip pat paslaugos kokybės, atsižvelgiant į tokios infrastruktūros įprastinėmis piko tarpsnių sąlygomis užtikrinamą greitį, žemėlapis. Šį žemėlapį parengia kompetentinga valdžios institucija, į jį įtraukiama visa esama arba per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį užtikrintai planuojama sukurti NKP tinklų/NKT infrastruktūra ir jis sudaromas adresų lygmeniu pagal aprėpiamus objektus (o ne pagal prijungtus objektus); |
| --- | --- |

170)

tinkamas žemėlapis – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantamas kaip ne senesnis kaip 18 mėnesių NKP tinklų/NKT infrastruktūros, aprėpiančios reikalavimus atitinkančių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų objektus, taip pat paslaugos kokybės, atsižvelgiant į tokios infrastruktūros įprastinėmis piko tarpsnių sąlygomis užtikrinamą greitį, žemėlapis. Šį žemėlapį parengia kompetentinga valdžios institucija, į jį įtraukiama visa esama arba per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį užtikrintai planuojama sukurti NKP tinklų/NKT infrastruktūra ir jis sudaromas adresų lygmeniu pagal aprėpiamus objektus (o ne pagal prijungtus objektus);

| 171) | vieša konsultacija – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantama kaip kompetentingos valdžios institucijos rengiamos atitinkamoje visiems suinteresuotiems subjektams prieinamoje svetainėje ne trumpiau kaip 1 mėnesį skelbiamos viešos konsultacijos, siekiant iš suinteresuotųjų subjektų surinkti pagrįstą informaciją apie esamą arba per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį užtikrintai planuojamą sukurti NKP tinklų / NKT infrastruktūrą, aprėpiančią reikalavimus atitinkančių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų objektus, remiantis adresų lygmens informacija pagal aprėpiamus objektus; |
| --- | --- |

171)

vieša konsultacija – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantama kaip kompetentingos valdžios institucijos rengiamos atitinkamoje visiems suinteresuotiems subjektams prieinamoje svetainėje ne trumpiau kaip 1 mėnesį skelbiamos viešos konsultacijos, siekiant iš suinteresuotųjų subjektų surinkti pagrįstą informaciją apie esamą arba per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį užtikrintai planuojamą sukurti NKP tinklų / NKT infrastruktūrą, aprėpiančią reikalavimus atitinkančių socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų objektus, remiantis adresų lygmens informacija pagal aprėpiamus objektus;

| 172) | aprėpiami objektai – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantami kaip objektai, kurie per trumpą laiką gali būti prijungti galutiniam naudotojui prieinamomis kainomis (sumokant aktyvavimo mokesčius), neatsižvelgiant į tai, ar šie objektai yra prijungti prie tinklo. Operatorius gali pranešti apie objektus kaip aprėpiamus objektus tik tuo atveju, jeigu jis įsipareigoja, gavęs galutinio naudotojo prašymą, prijungti objektą už įprastus aktyvavimo mokesčius, t. y. be jokių papildomų ar išskirtinių mokesčių, jei tai yra įprasta komercinė praktika, ir bet kuriuo atveju neviršijant įprastų mokesčių atitinkamoje valstybėje narėje, kuriuos gali nustatyti atitinkama institucija. Be to, operatorius turi galėti prijungti ir aktyvuoti paslaugą tam tikrame objekte per 4 savaites nuo prašymo pateikimo dienos; |
| --- | --- |

172)

aprėpiami objektai – 56e straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje suprantami kaip objektai, kurie per trumpą laiką gali būti prijungti galutiniam naudotojui prieinamomis kainomis (sumokant aktyvavimo mokesčius), neatsižvelgiant į tai, ar šie objektai yra prijungti prie tinklo. Operatorius gali pranešti apie objektus kaip aprėpiamus objektus tik tuo atveju, jeigu jis įsipareigoja, gavęs galutinio naudotojo prašymą, prijungti objektą už įprastus aktyvavimo mokesčius, t. y. be jokių papildomų ar išskirtinių mokesčių, jei tai yra įprasta komercinė praktika, ir bet kuriuo atveju neviršijant įprastų mokesčių atitinkamoje valstybėje narėje, kuriuos gali nustatyti atitinkama institucija. Be to, operatorius turi galėti prijungti ir aktyvuoti paslaugą tam tikrame objekte per 4 savaites nuo prašymo pateikimo dienos;

| 173) | socialinės paslaugos – aiškiai apibrėžtos paslaugos, atitinkančios socialinius poreikius, visų pirma susijusius su sveikata ir ilgalaike priežiūra, vaiko priežiūra, galimybe dalyvauti darbo rinkoje ir į ją reintegruotis, socialiniu būstu (tai yra būstu, skirtu socialiai remtiniems asmenims arba pažeidžiamų asmenų, kurie dėl lėšų stygiaus negali susirasti būsto rinkos sąlygomis, grupėms) ir pažeidžiamų grupių rūpyba bei socialine įtrauktimi (kaip paaiškinta Komisijos sprendimo 2012/21/ES (*2) 11 konstatuojamojoje dalyje arba vėlesniuose teisės aktuose, pakeisiančiuose šį sprendimą); |
| --- | --- |

173)

socialinės paslaugos – aiškiai apibrėžtos paslaugos, atitinkančios socialinius poreikius, visų pirma susijusius su sveikata ir ilgalaike priežiūra, vaiko priežiūra, galimybe dalyvauti darbo rinkoje ir į ją reintegruotis, socialiniu būstu (tai yra būstu, skirtu socialiai remtiniems asmenims arba pažeidžiamų asmenų, kurie dėl lėšų stygiaus negali susirasti būsto rinkos sąlygomis, grupėms) ir pažeidžiamų grupių rūpyba bei socialine įtrauktimi (kaip paaiškinta Komisijos sprendimo 2012/21/ES (*2) 11 konstatuojamojoje dalyje arba vėlesniuose teisės aktuose, pakeisiančiuose šį sprendimą);

*2

| 174) | TEN-T miestų transporto mazgas – miesto zona, kurioje TEN-T tinklo transporto infrastruktūra, pavyzdžiui, uostai, įskaitant keleivių terminalus, oro uostai, geležinkelio stotys, logistikos centrai ir miestų zonose arba aplink jas esantys krovinių terminalai, yra sujungta su kitomis tos infrastruktūros dalimis, taip pat su regioninio ir vietos eismo infrastruktūra; kaip jis apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (*3) 3 straipsnio p punkte; |
| --- | --- |

174)

TEN-T miestų transporto mazgas – miesto zona, kurioje TEN-T tinklo transporto infrastruktūra, pavyzdžiui, uostai, įskaitant keleivių terminalus, oro uostai, geležinkelio stotys, logistikos centrai ir miestų zonose arba aplink jas esantys krovinių terminalai, yra sujungta su kitomis tos infrastruktūros dalimis, taip pat su regioninio ir vietos eismo infrastruktūra; kaip jis apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 (*3) 3 straipsnio p punkte;

*3

| 175) | naujas dalyvis – geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES (*4) 3 straipsnio 1 punkte, atitinkanti šias sąlygas:






  a) | ji yra gavusi licenciją pagal Direktyvos 2012/34/ES 17 straipsnio 3 dalį prieš mažiau nei dešimt metų iki pagalbos suteikimo; |
| --- | --- | --- |

175)

naujas dalyvis – geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES (*4) 3 straipsnio 1 punkte, atitinkanti šias sąlygas:

*4

a)

ji yra gavusi licenciją pagal Direktyvos 2012/34/ES 17 straipsnio 3 dalį prieš mažiau nei dešimt metų iki pagalbos suteikimo;

| b) | pagal šio reglamento I priedo 3 straipsnio 3 dalį ji nėra susijusi su geležinkelio įmone, gavusia licenciją kurioje nors valstybėje narėje iki 2010 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

b)

pagal šio reglamento I priedo 3 straipsnio 3 dalį ji nėra susijusi su geležinkelio įmone, gavusia licenciją kurioje nors valstybėje narėje iki 2010 m. sausio 1 d.;

| 176) | ekosistema, biologinė įvairovė ir gera ekosistemos būklė – kaip apibrėžta [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (projekto)] 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

176)

ekosistema, biologinė įvairovė ir gera ekosistemos būklė – kaip apibrėžta [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (projekto)] 2 straipsnio 1 dalyje;

| 177) | gyvenamasis pastatas – iš vienos ar kelių šeimų gyvenamųjų patalpų sudarytas pastatas, kuriame negyvenamieji vienetai užima ne daugiau kaip [25] % viso patalpų ploto; |
| --- | --- |

177)

gyvenamasis pastatas – iš vienos ar kelių šeimų gyvenamųjų patalpų sudarytas pastatas, kuriame negyvenamieji vienetai užima ne daugiau kaip [25] % viso patalpų ploto;

| 178) | maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal I priedo 3–5 straipsnius, neviršija 499 ir kurios metinė apyvarta neviršija 100 mln. EUR arba metinis balansas neviršija 86 mln. EUR; keli subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama kuri nors iš I priedo 3 straipsnio 3 dalyje išvardytų sąlygų. |
| --- | --- |

178)

maža vidutinės kapitalizacijos įmonė – įmonė, kurios darbuotojų skaičius, apskaičiuotas pagal I priedo 3–5 straipsnius, neviršija 499 ir kurios metinė apyvarta neviršija 100 mln. EUR arba metinis balansas neviršija 86 mln. EUR; keli subjektai laikomi viena įmone, jei tenkinama kuri nors iš I priedo 3 straipsnio 3 dalyje išvardytų sąlygų.

(*2)  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3)."

*2

(*3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1)."

*3

(*4)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).“;"

*4

| 3) | 4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | f punktas pakeičiamas taip:






  „f) | pagalba įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose: pagalba pagal 20 straipsnį – 2 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui; pagalba pagal 20a straipsnį – 20a straipsnio 2 dalyje nustatytas sumas vienos įmonės vienam projektui;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

4 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

f punktas pakeičiamas taip:

„f)

pagalba įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose: pagalba pagal 20 straipsnį – 2 mln. EUR vienos įmonės vienam projektui; pagalba pagal 20a straipsnį – 20a straipsnio 2 dalyje nustatytas sumas vienos įmonės vienam projektui;“;

| b) | i punktas papildomas vii–x papunkčiais:






  „vii) | pagalba MVĮ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas ir kurie įgyvendinami pagal 25a straipsnį: 25a straipsnyje nurodytą sumą; |
| --- | --- | --- |

b)

i punktas papildomas vii–x papunkčiais:

„vii)

pagalba MVĮ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas ir kurie įgyvendinami pagal 25a straipsnį: 25a straipsnyje nurodytą sumą;

| viii) | pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, teikiama pagal 25b straipsnį: 25b straipsnyje nurodytas sumas; |
| --- | --- |

viii)

pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, teikiama pagal 25b straipsnį: 25b straipsnyje nurodytas sumas;

| ix) | pagalba, naudojama bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, teikiama pagal 25c straipsnį: 25c straipsnyje nurodytas sumas; |
| --- | --- |

ix)

pagalba, naudojama bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, teikiama pagal 25c straipsnį: 25c straipsnyje nurodytas sumas;

| x) | pagalba susiejimo veiksmams: 25d straipsnyje nustatytas sumas;“; |
| --- | --- |

x)

pagalba susiejimo veiksmams: 25d straipsnyje nustatytas sumas;“;

| c) | papildoma gg punktu:






  „gg) | pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams: III skyriaus 16 skirsnyje nustatytas sumas.“; |
| --- | --- | --- |

c)

papildoma gg punktu:

„gg)

pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams: III skyriaus 16 skirsnyje nustatytas sumas.“;

| 4) | 5 straipsnio 2 dalis papildoma l punktu:






  „l) | pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, jeigu tenkinamos III skyriaus 16 skirsnyje nustatytos sąlygos.“; |
| --- | --- | --- |

4)

5 straipsnio 2 dalis papildoma l punktu:

„l)

pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, jeigu tenkinamos III skyriaus 16 skirsnyje nustatytos sąlygos.“;

| 5) | 6 straipsnio 5 dalis papildoma i, j ir k punktais:






  „i) | pagalba įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, jeigu tenkinamos 20 arba 20a straipsniuose nustatytos atitinkamos sąlygos; |
| --- | --- | --- |

5)

6 straipsnio 5 dalis papildoma i, j ir k punktais:

„i)

pagalba įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, jeigu tenkinamos 20 arba 20a straipsniuose nustatytos atitinkamos sąlygos;

| j) | pagalba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas, pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas, pagalba, naudojama bendrai finansuojamiems projektams ir bendrai finansuojamiems susiejimo veiksmams, jeigu tenkinamos 25a, 25b, 25c arba 25d straipsniuose nustatytos atitinkamos sąlygos; |
| --- | --- |

j)

pagalba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas, pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, kuriems kaip kokybės ženklas yra suteiktas pažangumo ženklas, pagalba, naudojama bendrai finansuojamiems projektams ir bendrai finansuojamiems susiejimo veiksmams, jeigu tenkinamos 25a, 25b, 25c arba 25d straipsniuose nustatytos atitinkamos sąlygos;

| k) | pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, jeigu tenkinamos III skyriaus 16 skirsnyje nustatytos sąlygos.“; |
| --- | --- |

k)

pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, jeigu tenkinamos III skyriaus 16 skirsnyje nustatytos sąlygos.“;

| 6) | 7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Tinkamų finansuoti išlaidų sumos gali būti apskaičiuojamos remiantis supaprastinto išlaidų apmokėjimo būdais, numatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (*5) arba [naujame BNR reglamente], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, su sąlyga, kad veikla yra bent iš dalies finansuojama iš Sąjungos fondo, kuriam leidžiama naudoti minėtus supaprastinto išlaidų apmokėjimo būdus, o konkrečios kategorijos išlaidos yra tinkamos finansuoti pagal atitinkamą išimties taikymo nuostatą.

  (*5)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“;" |
| --- | --- |

6)

7 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Tinkamų finansuoti išlaidų sumos gali būti apskaičiuojamos remiantis supaprastinto išlaidų apmokėjimo būdais, numatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (*5) arba [naujame BNR reglamente], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, su sąlyga, kad veikla yra bent iš dalies finansuojama iš Sąjungos fondo, kuriam leidžiama naudoti minėtus supaprastinto išlaidų apmokėjimo būdus, o konkrečios kategorijos išlaidos yra tinkamos finansuoti pagal atitinkamą išimties taikymo nuostatą.

*5

(*5)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“;"

*5

| 7) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | bet kokia kita valstybės pagalba, susijusia su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, kurios iš dalies arba visiškai sutampa, tik jeigu taip susumavus neviršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagalbos suma, taikoma tai pagalbai pagal šį reglamentą.
  Vertinant atitiktį 3 dalies nuostatoms dėl sumavimo, finansavimas, teikiamas galutiniams pagalbos gavėjams, kuriems teikiama „InvestEU“ fondo parama, pagal III skyriaus 16 skirsnį, ir iš jo dengiamos išlaidos neįskaičiuojami. Suma, pagal kurią vertinama ta atitiktis, yra apskaičiuojama taip: nominalioji „InvestEU“ fondo remiamo finansavimo suma pirmiausia atimama iš bendros tinkamų finansuoti projekto išlaidų sumos, o vėliau didžiausias pagalbos intensyvumas arba pagalbos suma, taikoma tai pagalbai pagal šį reglamentą, apskaičiuojama tik pagal bendras likusias tinkamas finansuoti išlaidas. Nustatant, ar laikomasi 4 straipsnyje nustatytų pranešimo ribų, galutiniams pagalbos gavėjams, kuriems teikiama „InvestEU“ fondo parama, suteikiama nominalioji finansavimo suma taip pat neįskaičiuojama tais atvejais, kai taikomi straipsniai, kuriuose pranešimo ribos yra išreikštos didžiausiomis pagalbos sumomis.
  Kitu atveju, kiek tai susiję su „InvestEU“ fondo remiamomis pirmaeilėmis paskolomis arba pirmaeilių paskolų garantijomis pagal III skyriaus 16 skirsnį, pagalba, kurią sudaro galutiniams pagalbos gavėjams teikiamos tokios paskolos arba garantijos, gali būti apskaičiuojama pagal orientacinę normą, kuri galioja pagalbos suteikimo momentu, ir ja galima remtis siekiant užtikrinti, kad sumavimo su bet kuria kita pagalba toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms, kurias galima nustatyti, padengti rezultatas neviršytų pagal šį reglamentą tai pagalbai taikomo didžiausio pagalbos intensyvumo arba pagalbos sumos, arba pagal šį reglamentą taikomos atitinkamos pranešimo ribos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

bet kokia kita valstybės pagalba, susijusia su tomis pačiomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, kurios iš dalies arba visiškai sutampa, tik jeigu taip susumavus neviršijamas didžiausias pagalbos intensyvumas ar pagalbos suma, taikoma tai pagalbai pagal šį reglamentą.

Vertinant atitiktį 3 dalies nuostatoms dėl sumavimo, finansavimas, teikiamas galutiniams pagalbos gavėjams, kuriems teikiama „InvestEU“ fondo parama, pagal III skyriaus 16 skirsnį, ir iš jo dengiamos išlaidos neįskaičiuojami. Suma, pagal kurią vertinama ta atitiktis, yra apskaičiuojama taip: nominalioji „InvestEU“ fondo remiamo finansavimo suma pirmiausia atimama iš bendros tinkamų finansuoti projekto išlaidų sumos, o vėliau didžiausias pagalbos intensyvumas arba pagalbos suma, taikoma tai pagalbai pagal šį reglamentą, apskaičiuojama tik pagal bendras likusias tinkamas finansuoti išlaidas. Nustatant, ar laikomasi 4 straipsnyje nustatytų pranešimo ribų, galutiniams pagalbos gavėjams, kuriems teikiama „InvestEU“ fondo parama, suteikiama nominalioji finansavimo suma taip pat neįskaičiuojama tais atvejais, kai taikomi straipsniai, kuriuose pranešimo ribos yra išreikštos didžiausiomis pagalbos sumomis.

Kitu atveju, kiek tai susiję su „InvestEU“ fondo remiamomis pirmaeilėmis paskolomis arba pirmaeilių paskolų garantijomis pagal III skyriaus 16 skirsnį, pagalba, kurią sudaro galutiniams pagalbos gavėjams teikiamos tokios paskolos arba garantijos, gali būti apskaičiuojama pagal orientacinę normą, kuri galioja pagalbos suteikimo momentu, ir ja galima remtis siekiant užtikrinti, kad sumavimo su bet kuria kita pagalba toms pačioms tinkamoms finansuoti išlaidoms, kurias galima nustatyti, padengti rezultatas neviršytų pagal šį reglamentą tai pagalbai taikomo didžiausio pagalbos intensyvumo arba pagalbos sumos, arba pagal šį reglamentą taikomos atitinkamos pranešimo ribos.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti ir kuriai pagal 20a, 21, 22, 23 straipsnius ir III skyriaus 16 skirsnį taikoma išimtis, gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios tinkamas finansuoti išlaidas galima nustatyti. Pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti, gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti, iki aukščiausios atitinkamos viso finansavimo ribos, nustatytos atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes šiuo arba kitu bendrosios išimties reglamentu arba Komisijos priimtu sprendimu.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti ir kuriai pagal 20a, 21, 22, 23 straipsnius ir III skyriaus 16 skirsnį taikoma išimtis, gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios tinkamas finansuoti išlaidas galima nustatyti. Pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti, gali būti sumuojama su bet kokia kita valstybės pagalba, kurios tinkamų finansuoti išlaidų negalima nustatyti, iki aukščiausios atitinkamos viso finansavimo ribos, nustatytos atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes šiuo arba kitu bendrosios išimties reglamentu arba Komisijos priimtu sprendimu.“;

| 8) | 9 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu būtų skelbiama:






  a) | 11 straipsnyje nurodytos informacijos santrauka pagal II priede nustatytą standartinę formą arba prieigos prie jos saitas; |
| --- | --- | --- |

8)

9 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad išsamioje valstybės pagalbos svetainėje nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu būtų skelbiama:

a)

11 straipsnyje nurodytos informacijos santrauka pagal II priede nustatytą standartinę formą arba prieigos prie jos saitas;

| b) | visas kiekvienos pagalbos priemonės tekstas, kaip nurodyta 11 straipsnyje, arba prieigos prie viso šio teksto saitas; |
| --- | --- |

b)

visas kiekvienos pagalbos priemonės tekstas, kaip nurodyta 11 straipsnyje, arba prieigos prie viso šio teksto saitas;

| c) | III priede nurodyta informacija apie kiekvieną skirtą individualios pagalbos sumą, viršijančią 500 000 EUR, arba, jeigu pagalbos gavėjas veikia pirminės žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje, – kiekvieną skirtą individualios pagalbos sumą, viršijančią 60 000 EUR.
  Šioje dalyje nurodyta informacija, susijusi su 20 straipsnyje nurodyta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirta pagalba, pateikiama valstybės narės, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 21 straipsnyje [arba naujo ETB reglamento 44 straipsnyje], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, svetainėje. Tačiau dalyvaujančiosios valstybės narės taip pat gali nuspręsti, kad kiekviena jų atitinkamose svetainėse teikia informaciją, susijusią su jų teritorijoje taikomomis pagalbos priemonėmis. 20a straipsnyje nurodytai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirtai pagalbai šioje dalyje nustatyta pareiga skelbti informaciją netaikoma. |
| --- | --- |

c)

III priede nurodyta informacija apie kiekvieną skirtą individualios pagalbos sumą, viršijančią 500 000 EUR, arba, jeigu pagalbos gavėjas veikia pirminės žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje, – kiekvieną skirtą individualios pagalbos sumą, viršijančią 60 000 EUR.

Šioje dalyje nurodyta informacija, susijusi su 20 straipsnyje nurodyta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirta pagalba, pateikiama valstybės narės, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 21 straipsnyje [arba naujo ETB reglamento 44 straipsnyje], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, svetainėje. Tačiau dalyvaujančiosios valstybės narės taip pat gali nuspręsti, kad kiekviena jų atitinkamose svetainėse teikia informaciją, susijusią su jų teritorijoje taikomomis pagalbos priemonėmis. 20a straipsnyje nurodytai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirtai pagalbai šioje dalyje nustatyta pareiga skelbti informaciją netaikoma.

2.   Mokesčių lengvatų schemų ir schemų, kurioms taikomi 16 ir 21 straipsniai (*6), atveju laikoma, kad šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatytos sąlygos yra tenkinamos, jeigu valstybės narės reikiamą informaciją apie individualios pagalbos sumas nurodo tokiais intervalais (mln. EUR):

| | 0,06–05, tik kai pagalba teikiama pirminei žemės ūkio produktų gamybai; |
| --- | --- |

0,06–05, tik kai pagalba teikiama pirminei žemės ūkio produktų gamybai;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30 ir |
| --- | --- |

10–30 ir

| | 30 ir daugiau. |
| --- | --- |

30 ir daugiau.

(*6)  Schemų pagal šio reglamento 16 ir 21 straipsnius atvejais reikalavimas skelbti informaciją apie kiekvienos skirtos individualios pagalbos sumas, kurios viršija 500 000 EUR, gali būti netaikomas MVĮ, kurios jokioje rinkoje nevykdė jokio komercinio pardavimo.“;"

*6

| 9) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis

  Ataskaitų teikimas
  Valstybės narės arba, jeigu pagalba skirta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams pagal 20 straipsnį, valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 21 straipsnyje [arba naujo ETB reglamento 44 straipsnyje], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, Komisijai perduoda:






  a) | per Komisijos elektroninę pranešimų sistemą informacijos apie kiekvieną pagalbos priemonę, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, santrauką pagal II priede nustatytą standartinę formą kartu su prieigos prie viso pagalbos priemonės teksto, įskaitant jo pakeitimus, saitu per 20 darbo dienų nuo pagalbos priemonės įsigaliojimo; |
| --- | --- | --- |

9)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Valstybės narės arba, jeigu pagalba skirta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams pagal 20 straipsnį, valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1299/2013 21 straipsnyje [arba naujo ETB reglamento 44 straipsnyje], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas, Komisijai perduoda:

a)

per Komisijos elektroninę pranešimų sistemą informacijos apie kiekvieną pagalbos priemonę, kuriai pagal šį reglamentą taikoma išimtis, santrauką pagal II priede nustatytą standartinę formą kartu su prieigos prie viso pagalbos priemonės teksto, įskaitant jo pakeitimus, saitu per 20 darbo dienų nuo pagalbos priemonės įsigaliojimo;

| b) | elektronine forma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (*7) su pakeitimais nurodytą metinę šio reglamento taikymo ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta Įgyvendinimo reglamente nurodyta informacija, susijusi su kiekvienais metais arba kiekviena metų dalimi, kuriais taikomas šis reglamentas. |
| --- | --- |

b)

elektronine forma, Komisijos reglamente (EB) Nr. 794/2004 (*7) su pakeitimais nurodytą metinę šio reglamento taikymo ataskaitą, į kurią turi būti įtraukta Įgyvendinimo reglamente nurodyta informacija, susijusi su kiekvienais metais arba kiekviena metų dalimi, kuriais taikomas šis reglamentas.

Šis straipsnis netaikomas 20a straipsnyje nurodytai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirtai pagalbai.

(*7)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).“;"

*7

| 10) | 12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Kad Komisija galėtų kontroliuoti pagalbą, kuriai pagal šį reglamentą netaikomas reikalavimas pranešti, valstybės narės arba, jeigu pagalba skirta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams pagal 20 straipsnį, valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, registruoja išsamius duomenis, įskaitant informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus, reikalingus nustatyti, kad tenkinamos visos šiame reglamente nustatytos sąlygos. Tokie duomenys saugomi 10 metų nuo ad hoc pagalbos suteikimo dienos arba nuo paskutinės pagalbos pagal schemą suteikimo dienos. Šis straipsnis netaikomas 20a straipsnyje nurodytai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirtai pagalbai.“; |
| --- | --- |

10)

12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kad Komisija galėtų kontroliuoti pagalbą, kuriai pagal šį reglamentą netaikomas reikalavimas pranešti, valstybės narės arba, jeigu pagalba skirta Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams pagal 20 straipsnį, valstybė narė, kurioje įsisteigusi atitinkama vadovaujančioji institucija, registruoja išsamius duomenis, įskaitant informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus, reikalingus nustatyti, kad tenkinamos visos šiame reglamente nustatytos sąlygos. Tokie duomenys saugomi 10 metų nuo ad hoc pagalbos suteikimo dienos arba nuo paskutinės pagalbos pagal schemą suteikimo dienos. Šis straipsnis netaikomas 20a straipsnyje nurodytai Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams skirtai pagalbai.“;

| 11) | 14 straipsnio 15 dalis pakeičiama taip:

  „15.   Pradinių investicijų, susijusių su Europos teritorinio bendradarbiavimo projektais, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], atveju pagalbos intensyvumas, nustatytas vietovei, kurioje vykdoma pradinė investicija, taikomas visiems projekte dalyvaujantiems pagalbos gavėjams. Jeigu pradinė investicija vykdoma dviejose ar daugiau remiamų vietovių, didžiausias pagalbos intensyvumas yra tas, kuris taikomas remiamoje vietovėje, kurioje susidaro didžiausia dalis tinkamų finansuoti išlaidų. Remiamose vietovėse, atitinkančiose pagalbos skyrimo reikalavimus pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ši nuostata taikoma didelėms įmonėms, tik jeigu pradinė investicija yra susijusi su nauja ekonomine veikla.“; |
| --- | --- |

11)

14 straipsnio 15 dalis pakeičiama taip:

„15.   Pradinių investicijų, susijusių su Europos teritorinio bendradarbiavimo projektais, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], atveju pagalbos intensyvumas, nustatytas vietovei, kurioje vykdoma pradinė investicija, taikomas visiems projekte dalyvaujantiems pagalbos gavėjams. Jeigu pradinė investicija vykdoma dviejose ar daugiau remiamų vietovių, didžiausias pagalbos intensyvumas yra tas, kuris taikomas remiamoje vietovėje, kurioje susidaro didžiausia dalis tinkamų finansuoti išlaidų. Remiamose vietovėse, atitinkančiose pagalbos skyrimo reikalavimus pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ši nuostata taikoma didelėms įmonėms, tik jeigu pradinė investicija yra susijusi su nauja ekonomine veikla.“;

| 12) | 16 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Tinkamos finansuoti išlaidos yra bendros miesto plėtros projekto išlaidos, jeigu jos atitinka Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 ir 65 straipsnius arba [naują BNR], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas.“; |
| --- | --- |

12)

16 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Tinkamos finansuoti išlaidos yra bendros miesto plėtros projekto išlaidos, jeigu jos atitinka Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 ir 65 straipsnius arba [naują BNR], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas.“;

| 13) | Po 19 straipsnio įrašoma ši antraštė:
  „2a skirsnis



  Pagalba Europos teritoriniam bendradarbiavimui“; |
| --- | --- |

13)

Po 19 straipsnio įrašoma ši antraštė:

„2a skirsnis

2a skirsnis

Pagalba Europos teritoriniam bendradarbiavimui“;

Pagalba Europos teritoriniam bendradarbiavimui“;

| 14) | 20 straipsnis pakeičiamas taip:

  „20 straipsnis

  Pagalba išlaidoms, kurias įmonės patiria dalyvaudamos Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kompensuoti

  1.   Pagalba išlaidoms, kurias įmonės patiria dalyvaudamos Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], kompensuoti yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Jeigu išlaidos yra susijusios su bendradarbiavimo projektu, tinkamos finansuoti yra toliau nurodytos išlaidos, kurios suprantamos taip, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 481/2014 (*8) arba [naujo ETB reglamento 38–43 straipsniuose], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas:






  a) | išlaidos darbuotojams; |
| --- | --- | --- |

14)

20 straipsnis pakeičiamas taip:

„20 straipsnis

Pagalba išlaidoms, kurias įmonės patiria dalyvaudamos Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kompensuoti

1.   Pagalba išlaidoms, kurias įmonės patiria dalyvaudamos Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], kompensuoti yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Jeigu išlaidos yra susijusios su bendradarbiavimo projektu, tinkamos finansuoti yra toliau nurodytos išlaidos, kurios suprantamos taip, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 481/2014 (*8) arba [naujo ETB reglamento 38–43 straipsniuose], priklausomai nuo to, kuris reglamentas yra taikytinas:

a)

išlaidos darbuotojams;

| b) | biuro ir administracinės išlaidos; |
| --- | --- |

b)

biuro ir administracinės išlaidos;

| c) | kelionės ir apgyvendinimo išlaidos; |
| --- | --- |

c)

kelionės ir apgyvendinimo išlaidos;

| d) | išorės ekspertų ir paslaugų išlaidos; |
| --- | --- |

d)

išorės ekspertų ir paslaugų išlaidos;

| e) | išlaidos įrangai ir |
| --- | --- |

e)

išlaidos įrangai ir

| f) | infrastruktūros ir darbų išlaidos. |
| --- | --- |

f)

infrastruktūros ir darbų išlaidos.

3.   2 dalies d punkte nurodytos ekspertų ir kitos paslaugos nėra nuolatinė ar periodinė veikla ir nėra susijusios su įprastomis įmonės veiklos išlaidomis, pavyzdžiui, tomis, kurios yra skirtos einamosioms konsultavimosi mokesčių klausimais paslaugoms, įprastoms teisinėms paslaugoms ar reklamai.

4.   Pagalbos intensyvumas neviršija didžiausios bendro finansavimo normos, nustatytos Reglamente (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujame ETB reglamente].

(*8)  2014 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 481/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 papildomas konkrečiomis bendradarbiavimo programų išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklėmis (OL L 138, 2014 5 13, p. 45).“;"

*8

| 15) | įterpiamas šis 20a straipsnis:

  „20a straipsnis

  Ribotos pagalbos sumos įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose

  1.   Pagalba įmonėms už jų dalyvavimą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], kompensuoti yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Pagal šį straipsnį visa pagalbos suma, suteikta vienos įmonės vienam projektui, neviršija 20 000 EUR.“; |
| --- | --- |

15)

įterpiamas šis 20a straipsnis:

„20a straipsnis

Ribotos pagalbos sumos įmonėms, dalyvaujančioms Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose

1.   Pagalba įmonėms už jų dalyvavimą Europos teritorinio bendradarbiavimo projektuose, kuriems taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 arba [naujas ETB reglamentas], kompensuoti yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Pagal šį straipsnį visa pagalbos suma, suteikta vienos įmonės vienam projektui, neviršija 20 000 EUR.“;

| 16) | 25 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Pagalba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, kuriems kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.“; |
| --- | --- |

16)

25 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Pagalba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, kuriems kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.“;

| 17) | įterpiami šie 25a–25d straipsniai:

  „25a straipsnis

  Pagalba projektams, kuriems kaip kokybės ženklas suteiktas pažangumo ženklas

  1.   Pagalba MVĮ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams ir galimybių studijoms, kurioms kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.


  3.   Taikomos tokios remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.


  4.   Didžiausia pagalbos suma neviršija 2,5 mln. EUR vienai MVĮ vienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai.


  5.   Visas kiekvienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai suteiktas viešasis finansavimas neviršija finansavimo normos, nustatytos tam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.



  25b straipsnis
  Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT koncepcijos pagrindimo programą

  1.   Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, kuriems kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.


  3.   Taikomos tokios remiamo veiksmo kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.


  4.   Visas kiekvienam remiamam veiksmui suteiktas viešasis finansavimas neviršija didžiausio paramos lygio, nustatyto programoje „Horizontas 2020“ arba programoje „Europos horizontas“.



  25c straipsnis
  Pagalba bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams

  1.   Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles nepriklausomų ekspertų įvertintam, reitinguotam ir atrinktam bendrai finansuojamam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, įgyvendinamus pagal Sutarties 185 straipsniu arba 187 straipsniu pagrįstą Europos institucionalizuotą partnerystę arba programos bendro finansavimo veiksmą, kaip apibrėžta programos „Europos horizontas“ taisyklėse), kuriuos įgyvendina mažiausiai trys valstybės narės, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.


  3.   Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.


  4.   Visas po atrankos, reitingavimo ir įvertinimo pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles suteiktas viešasis finansavimas neviršija mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai nustatytos finansavimo normos.


  5.   Pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ skirtomis lėšomis finansuojama ne mažiau kaip 30 % visų tinkamų finansuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmo arba inovacijų veiksmo, kaip apibrėžta pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“, išlaidų.



  25d straipsnis
  Pagalba susiejimo veiksmams

  1.   Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles nepriklausomų ekspertų įvertintiems, reitinguotiems ir atrinktiems bendrai finansuojamiems susiejimo veiksmams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja bent 2 valstybės narės, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.


  2.   Tinkama finansuoti yra tokia bendrai finansuojamo susiejimo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus, jei taikoma, veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.


  3.   Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles. Be to, investicijų į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidos taip pat yra tinkamos finansuoti.


  4.   Visas po atrankos, reitingavimo ir įvertinimo pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles suteiktas viešasis finansavimas neviršija susiejimo veiksmui nustatytos finansavimo normos. Be to, pagalba investicijoms į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą neviršija 70 % investicinių išlaidų.


  5.   Kai investicinė pagalba skiriama infrastruktūrai vykdant susiejimo veiksmą, taikomos šios papildomos sąlygos:






  a) | jeigu naudojantis infrastruktūra vykdoma ir ekonominė, ir neekonominė veikla, atitinkamas finansavimas, kiekvienos rūšies veiklos išlaidos ir pajamos į apskaitą įrašomos atskirai pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus sąnaudų apskaitos principus; |
| --- | --- | --- |

17)

įterpiami šie 25a–25d straipsniai:

„25a straipsnis

Pagalba projektams, kuriems kaip kokybės ženklas suteiktas pažangumo ženklas

1.   Pagalba MVĮ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams ir galimybių studijoms, kurioms kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.

3.   Taikomos tokios remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.

4.   Didžiausia pagalbos suma neviršija 2,5 mln. EUR vienai MVĮ vienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai.

5.   Visas kiekvienam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai suteiktas viešasis finansavimas neviršija finansavimo normos, nustatytos tam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.

25b straipsnis

Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT koncepcijos pagrindimo programą

1.   Pagalba veiksmams pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir EMTT Koncepcijos pagrindimo programą, kuriems kaip kokybės ženklas pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.

3.   Taikomos tokios remiamo veiksmo kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.

4.   Visas kiekvienam remiamam veiksmui suteiktas viešasis finansavimas neviršija didžiausio paramos lygio, nustatyto programoje „Horizontas 2020“ arba programoje „Europos horizontas“.

25c straipsnis

Pagalba bendrai finansuojamiems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams

1.   Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles nepriklausomų ekspertų įvertintam, reitinguotam ir atrinktam bendrai finansuojamam mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, įgyvendinamus pagal Sutarties 185 straipsniu arba 187 straipsniu pagrįstą Europos institucionalizuotą partnerystę arba programos bendro finansavimo veiksmą, kaip apibrėžta programos „Europos horizontas“ taisyklėse), kuriuos įgyvendina mažiausiai trys valstybės narės, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Tinkama finansuoti yra tokia remiamo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projekto arba galimybių studijos veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.

3.   Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles.

4.   Visas po atrankos, reitingavimo ir įvertinimo pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles suteiktas viešasis finansavimas neviršija mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektui arba galimybių studijai nustatytos finansavimo normos.

5.   Pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“ skirtomis lėšomis finansuojama ne mažiau kaip 30 % visų tinkamų finansuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmo arba inovacijų veiksmo, kaip apibrėžta pagal programą „Horizontas 2020“ arba programą „Europos horizontas“, išlaidų.

25d straipsnis

Pagalba susiejimo veiksmams

1.   Pagalba po tarpvalstybinio kvietimo teikti paraiškas pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles nepriklausomų ekspertų įvertintiems, reitinguotiems ir atrinktiems bendrai finansuojamiems susiejimo veiksmams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja bent 2 valstybės narės, yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje ir I skyriuje nustatytos sąlygos.

2.   Tinkama finansuoti yra tokia bendrai finansuojamo susiejimo veiksmo veikla, kokia laikoma atitinkančia reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles, išskyrus, jei taikoma, veiklą, kuri viršija bandomosios taikomosios veiklos apibrėžties ribas.

3.   Taikomos tokios kategorijos, didžiausios sumos ir tokie tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo metodai, kokie laikomi atitinkančiais reikalavimus pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles. Be to, investicijų į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą išlaidos taip pat yra tinkamos finansuoti.

4.   Visas po atrankos, reitingavimo ir įvertinimo pagal programos „Horizontas 2020“ arba programos „Europos horizontas“ taisykles suteiktas viešasis finansavimas neviršija susiejimo veiksmui nustatytos finansavimo normos. Be to, pagalba investicijoms į su projektu susijusį materialųjį ir nematerialųjį turtą neviršija 70 % investicinių išlaidų.

5.   Kai investicinė pagalba skiriama infrastruktūrai vykdant susiejimo veiksmą, taikomos šios papildomos sąlygos:

a)

jeigu naudojantis infrastruktūra vykdoma ir ekonominė, ir neekonominė veikla, atitinkamas finansavimas, kiekvienos rūšies veiklos išlaidos ir pajamos į apskaitą įrašomos atskirai pagal nuosekliai taikomus ir objektyviai pagrįstus sąnaudų apskaitos principus;

| b) | kaina už infrastruktūros eksploatavimą arba naudojimą atitinka rinkos kainą; |
| --- | --- |

b)

kaina už infrastruktūros eksploatavimą arba naudojimą atitinka rinkos kainą;

| c) | galimybė naudotis infrastruktūra suteikiama keliems naudotojams skaidriai ir be diskriminacijos. Įmonėms, kurios finansavo bent 10 % infrastruktūros investicinių išlaidų, gali būti suteikta lengvatinė prieiga palankesnėmis sąlygomis. Siekiant išvengti kompensacijos permokos, tokia prieiga yra proporcinga įmonės įnašui į investicines išlaidas ir šios sąlygos yra skelbiamos visuomenei; |
| --- | --- |

c)

galimybė naudotis infrastruktūra suteikiama keliems naudotojams skaidriai ir be diskriminacijos. Įmonėms, kurios finansavo bent 10 % infrastruktūros investicinių išlaidų, gali būti suteikta lengvatinė prieiga palankesnėmis sąlygomis. Siekiant išvengti kompensacijos permokos, tokia prieiga yra proporcinga įmonės įnašui į investicines išlaidas ir šios sąlygos yra skelbiamos visuomenei;

| d) | jeigu infrastruktūra gauna viešąjį finansavimą ir ekonominei, ir neekonominei veiklai, valstybės narės vykdo kontrolę ir naudoja lėšų susigrąžinimo mechanizmą, kad užtikrintų, kad padidėjus ekonominės veiklos daliai, palyginti su numatoma padėtimi pagalbos skyrimo metu, nebūtų viršijamas taikomas pagalbos intensyvumas.“; |
| --- | --- |

d)

jeigu infrastruktūra gauna viešąjį finansavimą ir ekonominei, ir neekonominei veiklai, valstybės narės vykdo kontrolę ir naudoja lėšų susigrąžinimo mechanizmą, kad užtikrintų, kad padidėjus ekonominės veiklos daliai, palyginti su numatoma padėtimi pagalbos skyrimo metu, nebūtų viršijamas taikomas pagalbos intensyvumas.“;

| 18) | po 56c straipsnio įterpiamas šis 16 skirsnis:
  „16 skirsnis



  Pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams



  56d straipsnis
  Taikymo sritis ir bendros sąlygos

  1.   Šis skirsnis taikomas pagalbai, naudojamai „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, kuriais naudojantis teikiama pagalba įgyvendinantiesiems partneriams, finansų tarpininkams ir (arba) galutiniams pagalbos gavėjams.


  2.   Pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos I skyriuje, šiame straipsnyje ir (arba) 56e straipsnyje, arba 56f straipsnyje nustatytos sąlygos.


  3.   Pagalba atitinka visas taikytinas Reglamente dėl [„InvestEU“ fondo] [nuoroda] ir „InvestEU“ investicijų gairėse [nuoroda] nustatytas sąlygas.


  4.   56e ir 56f straipsniuose nustatytos didžiausios ribos yra taikomos visam nepanaudotam finansavimui, jeigu dalis jo yra pagalba, suteikta naudojant bet kurį „InvestEU“ fondo remiamą finansinį produktą. Didžiausios ribos taikomos:






  a) | vienam projektui, kai tai pagalba, kuriai taikoma 56e straipsnio 2 ir 3 dalys, 4 dalies a punkto i papunktis, 5 ir 6 dalys, 7 dalies a ir b punktai ir 8 dalis; |
| --- | --- | --- |

18)

po 56c straipsnio įterpiamas šis 16 skirsnis:

„16 skirsnis

16 skirsnis

Pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams

Pagalba, naudojama „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams

56d straipsnis

Taikymo sritis ir bendros sąlygos

1.   Šis skirsnis taikomas pagalbai, naudojamai „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, kuriais naudojantis teikiama pagalba įgyvendinantiesiems partneriams, finansų tarpininkams ir (arba) galutiniams pagalbos gavėjams.

2.   Pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir jai netaikomas Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti, jeigu tenkinamos I skyriuje, šiame straipsnyje ir (arba) 56e straipsnyje, arba 56f straipsnyje nustatytos sąlygos.

3.   Pagalba atitinka visas taikytinas Reglamente dėl [„InvestEU“ fondo] [nuoroda] ir „InvestEU“ investicijų gairėse [nuoroda] nustatytas sąlygas.

4.   56e ir 56f straipsniuose nustatytos didžiausios ribos yra taikomos visam nepanaudotam finansavimui, jeigu dalis jo yra pagalba, suteikta naudojant bet kurį „InvestEU“ fondo remiamą finansinį produktą. Didžiausios ribos taikomos:

a)

vienam projektui, kai tai pagalba, kuriai taikoma 56e straipsnio 2 ir 3 dalys, 4 dalies a punkto i papunktis, 5 ir 6 dalys, 7 dalies a ir b punktai ir 8 dalis;

| b) | vienam galutiniam pagalbos gavėjui, kai tai pagalba, kuriai taikomi 56e straipsnio 4 dalies a punkto ii ir iii papunkčiai, 7 dalies d punktas, 9 dalis ir 56f straipsnis. |
| --- | --- |

b)

vienam galutiniam pagalbos gavėjui, kai tai pagalba, kuriai taikomi 56e straipsnio 4 dalies a punkto ii ir iii papunkčiai, 7 dalies d punktas, 9 dalis ir 56f straipsnis.

5.   Pagalbos negalima teikti finansų tarpininkų esamų portfelių refinansavimo arba garantijų jiems forma.

56e straipsnis

Pagalbos, naudojamos „InvestEU“ fondo remiamiems finansiniams produktams, sąlygos

1.   Pagalba galutiniam pagalbos gavėjui, teikiama naudojant „InvestEU“ fondo remiamą finansinį produktą, turi atitikti

| a) | sąlygas nustatytas vienoje iš 2–9 dalių; o |
| --- | --- |

a)

sąlygas nustatytas vienoje iš 2–9 dalių; o

| b) | jei finansavimas galutiniam gavėjui teikiamas paskolų forma, jo palūkanų norma turi būti ne mažesnė kaip paskolos suteikimo metu taikoma orientacinės normos bazinė norma. |
| --- | --- |

b)

jei finansavimas galutiniam gavėjui teikiamas paskolų forma, jo palūkanų norma turi būti ne mažesnė kaip paskolos suteikimo metu taikoma orientacinės normos bazinė norma.

2.   Pagalba transeuropinio skaitmeninio ryšio infrastruktūrai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | bendrosios sąlygos (jos turi būti tenkinamos visos):






  i) | projektas yra skaitmeninio ryšio infrastruktūros srities bendro intereso projektas pagal Reglamentą (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas); |
| --- | --- | --- |

a)

bendrosios sąlygos (jos turi būti tenkinamos visos):

i)

projektas yra skaitmeninio ryšio infrastruktūros srities bendro intereso projektas pagal Reglamentą (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas);

| ii) | viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 100 mln. EUR; |
| --- | --- |

ii)

viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 100 mln. EUR;

| iii) | gavėjas iš nuosavų išteklių arba iš išorės be jokios viešosios paramos gautų lėšų teikia finansinį įnašą, kurį sudaro bent 25 % tinkamų finansuoti išlaidų. Kitu atveju, kai toks išorės finansavimas teikiamas per investavimo platformą, kurioje derinami skirtingi finansavimo šaltiniai, ši sąlyga pakeičiama taip, kad tokioje platformoje būtų 30 % privačiųjų investicijų; |
| --- | --- |

iii)

gavėjas iš nuosavų išteklių arba iš išorės be jokios viešosios paramos gautų lėšų teikia finansinį įnašą, kurį sudaro bent 25 % tinkamų finansuoti išlaidų. Kitu atveju, kai toks išorės finansavimas teikiamas per investavimo platformą, kurioje derinami skirtingi finansavimo šaltiniai, ši sąlyga pakeičiama taip, kad tokioje platformoje būtų 30 % privačiųjų investicijų;

| iv) | pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka tik pagal Reglamentą (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) tinkamos finansuoti investicinės išlaidos, skirtos infrastruktūrai įrengti; |
| --- | --- |

iv)

pagalbos skyrimo reikalavimus atitinka tik pagal Reglamentą (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) tinkamos finansuoti investicinės išlaidos, skirtos infrastruktūrai įrengti;

| v) | projektą atrenka laikantis Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas): i) nepriklausomas finansų tarpininkas, Europos Komisijos paskirtas remiantis bendrai sutartomis investavimo gairėmis; ii) Europos Komisija aiškiais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais grindžiamo konkurencinio konkurso būdu arba iii) Europos Komisijos paskirti nepriklausomi ekspertai; |
| --- | --- |

v)

projektą atrenka laikantis Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas): i) nepriklausomas finansų tarpininkas, Europos Komisijos paskirtas remiantis bendrai sutartomis investavimo gairėmis; ii) Europos Komisija aiškiais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais grindžiamo konkurencinio konkurso būdu arba iii) Europos Komisijos paskirti nepriklausomi ekspertai;

| vi) | projektas sudaro sąlygas pasiekti, kad skaitmeninio ryšio pajėgumai būtų didesni negu tai, ko reikalaujama pagal esamus teisinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, tuos, kurie įtraukti į spektro licenciją; |
| --- | --- |

vi)

projektas sudaro sąlygas pasiekti, kad skaitmeninio ryšio pajėgumai būtų didesni negu tai, ko reikalaujama pagal esamus teisinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, tuos, kurie įtraukti į spektro licenciją;

| vii) | projektas užtikrina atvirą trečiosios šalies didmeninę prieigą, be kita ko, atsiejimą sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis pagal 52 straipsnio 5 ir 6 dalis; taikant šį straipsnį, vykdant projektą vietoje fizinio atsiejimo gali būti siūlomas lygiavertis virtualus atsiejimas, jei valstybės narės nacionalinė reguliavimo institucija arba Komisija pripažįsta, kad virtualusis prieigos produktas yra lygiavertis fiziniam atsiejimui; |
| --- | --- |

vii)

projektas užtikrina atvirą trečiosios šalies didmeninę prieigą, be kita ko, atsiejimą sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis pagal 52 straipsnio 5 ir 6 dalis; taikant šį straipsnį, vykdant projektą vietoje fizinio atsiejimo gali būti siūlomas lygiavertis virtualus atsiejimas, jei valstybės narės nacionalinė reguliavimo institucija arba Komisija pripažįsta, kad virtualusis prieigos produktas yra lygiavertis fiziniam atsiejimui;

| viii) | projektas priklauso vienai iš b punkte nurodytų projektų kategorijų ir atitinka atitinkamas specialiąsias sąlygas; |
| --- | --- |

viii)

projektas priklauso vienai iš b punkte nurodytų projektų kategorijų ir atitinka atitinkamas specialiąsias sąlygas;

| b) | specialiosios sąlygos:






  i) | investicijoms į tinklus, kuriais galima užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):






  — | projektu siekiama prijungti socialinę ir ekonominę pažangą skatinančius subjektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) 8 straipsnio 3 dalies a punkte, – valstybines arba privačias įmones, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas švietimo, socialinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, viešojo administravimo, transporto, pašto paslaugų, kultūros srityse, kaip nurodyta Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje, ir laikantis Komisijos sprendimo 2012/21/ES arba vėlesnių teisės aktų, kuriais pakeičiamas tas sprendimas, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

specialiosios sąlygos:

i)

investicijoms į tinklus, kuriais galima užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):

—

projektu siekiama prijungti socialinę ir ekonominę pažangą skatinančius subjektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) 8 straipsnio 3 dalies a punkte, – valstybines arba privačias įmones, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas švietimo, socialinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, viešojo administravimo, transporto, pašto paslaugų, kultūros srityse, kaip nurodyta Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje, ir laikantis Komisijos sprendimo 2012/21/ES arba vėlesnių teisės aktų, kuriais pakeičiamas tas sprendimas,

| — | projektas grindžiamas nustatytu rinkos nepakankamumu, kuriuo įsitikinta remiantis turimu atitinkamu žemėlapiu arba, jeigu tokio žemėlapio nėra, viešomis konsultacijomis, |
| --- | --- |

—

projektas grindžiamas nustatytu rinkos nepakankamumu, kuriuo įsitikinta remiantis turimu atitinkamu žemėlapiu arba, jeigu tokio žemėlapio nėra, viešomis konsultacijomis,

| — | reikalavimus atitinkantys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai gali prisijungti prie projekto infrastruktūros tik tuo atveju, jei per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį jie neturės prieigos prie esamos arba užtikrintai planuojamos sukurti infrastruktūros, kuria galima užtikrinti ne mažesnę kaip 200 Mbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą arba ne mažesnę kaip 500 Mbps atsisiuntimo spartą, |
| --- | --- |

—

reikalavimus atitinkantys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai gali prisijungti prie projekto infrastruktūros tik tuo atveju, jei per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį jie neturės prieigos prie esamos arba užtikrintai planuojamos sukurti infrastruktūros, kuria galima užtikrinti ne mažesnę kaip 200 Mbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą arba ne mažesnę kaip 500 Mbps atsisiuntimo spartą,

| — | projektas užtikrina esminę permainą tuo, kad įgyvendinus subsidijuojamą intervencinę priemonę i) daromos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą ir ii) dėl subsidijuojamos infrastruktūros rinkoje atsiranda reikšmingų naujų pajėgumų, susijusių su plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumu ir pajėgumu, sparta ir konkurencija, palyginti su infrastruktūra, kuri egzistuoja ar yra užtikrintai planuojama sukurti per ateinančius trejus metus ar arba per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį. Projektas laikomas užtikrinančiu reikšmingas naujas investicijas, kai jos didesnės už nedideles investicijas, susijusias tik su aktyvių tinklo komponentų atnaujinimu. Siekiant įrodyti, kad rinkoje atsiranda reikšmingų naujų pajėgumų, susijusių su plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumu ir pajėgumais, sparta ir konkurencija, subsidijuojama infrastruktūra i) turi užtikrinti bent dvigubai didesnę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, palyginti su esama ir (arba) planuojama infrastruktūra, ir ii) gali užtikrinti ne mažiau kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, |
| --- | --- |

—

projektas užtikrina esminę permainą tuo, kad įgyvendinus subsidijuojamą intervencinę priemonę i) daromos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą ir ii) dėl subsidijuojamos infrastruktūros rinkoje atsiranda reikšmingų naujų pajėgumų, susijusių su plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumu ir pajėgumu, sparta ir konkurencija, palyginti su infrastruktūra, kuri egzistuoja ar yra užtikrintai planuojama sukurti per ateinančius trejus metus ar arba per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį. Projektas laikomas užtikrinančiu reikšmingas naujas investicijas, kai jos didesnės už nedideles investicijas, susijusias tik su aktyvių tinklo komponentų atnaujinimu. Siekiant įrodyti, kad rinkoje atsiranda reikšmingų naujų pajėgumų, susijusių su plačiajuosčio ryšio paslaugų prieinamumu ir pajėgumais, sparta ir konkurencija, subsidijuojama infrastruktūra i) turi užtikrinti bent dvigubai didesnę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, palyginti su esama ir (arba) planuojama infrastruktūra, ir ii) gali užtikrinti ne mažiau kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą,

| — | pagalba neteikiama projektams, apimantiems zonas, kuriose per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį veiks arba yra užtikrintai planuojami sukurti du NKP tinklai / NKT, arba zonas, kuriose per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį veiks arba yra užtikrintai planuojamas sukurti bent vienas didelio pajėgumo tinklas, galintis užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą; |
| --- | --- |

—

pagalba neteikiama projektams, apimantiems zonas, kuriose per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį veiks arba yra užtikrintai planuojami sukurti du NKP tinklai / NKT, arba zonas, kuriose per ateinančius trejus metus ar per tą patį numatytos remiamos intervencinės priemonės laikotarpį veiks arba yra užtikrintai planuojamas sukurti bent vienas didelio pajėgumo tinklas, galintis užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą;

| ii) | tarpvalstybinėms investicijoms į 5G koridorių įrengimą pagrindinėse transporto magistralėse taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):






  — | projektu užtikrinama nepertraukiama tarpvalstybinė aprėptis 5G koridoriuje pagrindiniuose transporto maršrutuose, įskaitant kelius, geležinkelius ir vidaus vandenų kelius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas), |
| --- | --- | --- |

ii)

tarpvalstybinėms investicijoms į 5G koridorių įrengimą pagrindinėse transporto magistralėse taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):

—

projektu užtikrinama nepertraukiama tarpvalstybinė aprėptis 5G koridoriuje pagrindiniuose transporto maršrutuose, įskaitant kelius, geležinkelius ir vidaus vandenų kelius, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas),

| — | projektą sudaro tarpvalstybinė atkarpa, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas), kuri i) susijusi bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną, |
| --- | --- |

—

projektą sudaro tarpvalstybinė atkarpa, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas), kuri i) susijusi bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną,

| — | projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, susijusias tik su aktyvių tinklo komponentų atnaujinimu, |
| --- | --- |

—

projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, susijusias tik su aktyvių tinklo komponentų atnaujinimu,

| — | pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima; |
| --- | --- |

—

pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima;

| iii) | tarpvalstybiniams terabitiniams magistraliniams projektams, kuriais sujungiamos tam tikri toliau apibrėžti kompiuterijos įrenginiai, superkompiuterijos įrenginiai ir duomenų infrastruktūra, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):






  — | projektu remiamas bent dviejų kompiuterijos įrenginių, superkompiuterijos įrenginių arba duomenų infrastruktūrų, i) dalyvio teisėmis susijusių su Europos našiosios kompiuterijos bendrąja įmone, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2018/1488 (2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1488, kuriuo įsteigiama Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė, ST/10594/2018/INIT, OL L 252, 2018 10 8, p. 1–34), mokslinių tyrimų infrastruktūros objektais, mokslinių tyrimų pavyzdinėmis iniciatyvomis ir misijomis, apibrėžtais Reglamente (ES) [...]/[...] (programos „Europos Horizonto“ reglamentas) ir 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (OL L 206, 2009 8 8, p. 1), sujungimas užtikrinant ne mažiau kaip 1 Tbps spartos nevaržomą tiesioginį ryšį; ir ii) jie fiziškai yra ne mažiau kaip dviejose ES valstybėse narėse arba vienoje ES valstybėje narėje ir Europos mokslinių tyrimų erdvės narėje, |
| --- | --- | --- |

iii)

tarpvalstybiniams terabitiniams magistraliniams projektams, kuriais sujungiamos tam tikri toliau apibrėžti kompiuterijos įrenginiai, superkompiuterijos įrenginiai ir duomenų infrastruktūra, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):

—

projektu remiamas bent dviejų kompiuterijos įrenginių, superkompiuterijos įrenginių arba duomenų infrastruktūrų, i) dalyvio teisėmis susijusių su Europos našiosios kompiuterijos bendrąja įmone, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2018/1488 (2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1488, kuriuo įsteigiama Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė, ST/10594/2018/INIT, OL L 252, 2018 10 8, p. 1–34), mokslinių tyrimų infrastruktūros objektais, mokslinių tyrimų pavyzdinėmis iniciatyvomis ir misijomis, apibrėžtais Reglamente (ES) [...]/[...] (programos „Europos Horizonto“ reglamentas) ir 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (OL L 206, 2009 8 8, p. 1), sujungimas užtikrinant ne mažiau kaip 1 Tbps spartos nevaržomą tiesioginį ryšį; ir ii) jie fiziškai yra ne mažiau kaip dviejose ES valstybėse narėse arba vienoje ES valstybėje narėje ir Europos mokslinių tyrimų erdvės narėje,

| — | projektu užtikrinamos didelės naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, pavyzdžiui, susijusias tik su programinės įrangos atnaujinimu arba licencijavimu, |
| --- | --- |

—

projektu užtikrinamos didelės naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, pavyzdžiui, susijusias tik su programinės įrangos atnaujinimu arba licencijavimu,

| — | projektas įgyvendinamas perkant pajėgumus ir (arba) įrangą viešųjų pirkimų tvarka, |
| --- | --- |

—

projektas įgyvendinamas perkant pajėgumus ir (arba) įrangą viešųjų pirkimų tvarka,

| — | pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima; |
| --- | --- |

—

pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima;

| iv) | tarpvalstybiniams magistralinių tinklų projektams, kuriais sujungiami debesijos infrastruktūros objektai, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):






  — | projektu sujungiami socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) 8 straipsnio 3 dalies a punkte, – valstybinių arba privačių įmonių, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas švietimo, socialinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, viešojo administravimo, transporto, pašto paslaugų, kultūros srityse, kaip nurodyta Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje, ir laikantis Komisijos sprendimo 2012/21/ES (*9) arba vėlesnių teisės aktų, kuriais pakeičiamas tas sprendimas, – debesijos infrastruktūros objektai, |
| --- | --- | --- |

iv)

tarpvalstybiniams magistralinių tinklų projektams, kuriais sujungiami debesijos infrastruktūros objektai, taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):

—

projektu sujungiami socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas) 8 straipsnio 3 dalies a punkte, – valstybinių arba privačių įmonių, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas švietimo, socialinių paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūrą, viešojo administravimo, transporto, pašto paslaugų, kultūros srityse, kaip nurodyta Sutarties 106 straipsnio 2 dalyje, ir laikantis Komisijos sprendimo 2012/21/ES (*9) arba vėlesnių teisės aktų, kuriais pakeičiamas tas sprendimas, – debesijos infrastruktūros objektai,

| — | projektą sudaro naujų tarpvalstybinių magistralinių tinklų, kurie i) susiję bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną, įrengimas arba reikšmingas esamų tokių tinklų modernizavimas, |
| --- | --- |

—

projektą sudaro naujų tarpvalstybinių magistralinių tinklų, kurie i) susiję bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną, įrengimas arba reikšmingas esamų tokių tinklų modernizavimas,

| — | projekte dalyvauja ne mažiau kaip trys reikalavimus atitinkantys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai, kurių kiekvienas vykdo veiklą skirtingoje valstybėje narėje, |
| --- | --- |

—

projekte dalyvauja ne mažiau kaip trys reikalavimus atitinkantys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantys subjektai, kurių kiekvienas vykdo veiklą skirtingoje valstybėje narėje,

| — | projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, pavyzdžiui, susijusias tik su programinės įrangos atnaujinimu arba licencijavimu. Pagal projektą turi būti įmanoma užtikrinti simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, kuri yra ne mažesnė kaip 10 Gbps kartotiniai, |
| --- | --- |

—

projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, viršijančios nedideles investicijas, pavyzdžiui, susijusias tik su programinės įrangos atnaujinimu arba licencijavimu. Pagal projektą turi būti įmanoma užtikrinti simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, kuri yra ne mažesnė kaip 10 Gbps kartotiniai,

| — | pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima; |
| --- | --- |

—

pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima;

| v) | investicijoms į tarpvalstybinius jūrinius kabelius taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):






  — | projektą sudaro tarpvalstybinės atkarpos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas), kurios i) susijusios bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną; Arba remiama infrastruktūra yra tik didmeninis tinklas, kuriuo gerinamas susisiekimas su atokiausiais Europos regionais arba užjūrio teritorijomis, net ir vienoje valstybėje narėje, |
| --- | --- | --- |

v)

investicijoms į tarpvalstybinius jūrinius kabelius taikomi šie specialieji kriterijai (jie turi būti taikomi visi):

—

projektą sudaro tarpvalstybinės atkarpos, kaip apibrėžta Reglamente (ES) [...]/[...] (EITP2 reglamentas), kurios i) susijusios bent su dviem valstybėmis narėmis, nes tiesiogiai kerta dviejų ar daugiau valstybių narių sieną, arba ii) kerta bent vienos valstybės narės ir Europos ekonominės erdvės šalies sieną; Arba remiama infrastruktūra yra tik didmeninis tinklas, kuriuo gerinamas susisiekimas su atokiausiais Europos regionais arba užjūrio teritorijomis, net ir vienoje valstybėje narėje,

| — | pagalba neteikiama projektams maršrutuose, kurie jau aptarnaujami dviem esamomis ar planuojamomis magistralinėmis infrastruktūromis, |
| --- | --- |

—

pagalba neteikiama projektams maršrutuose, kurie jau aptarnaujami dviem esamomis ar planuojamomis magistralinėmis infrastruktūromis,

| — | projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, įrengiant naują povandeninį kabelį arba jungtį su esamu povandeniniu kabeliu, sprendžiant perteklinio tinklo problemas ir neapsiribojant nedidelėmis investicijomis. Pagal projektą turi būti įmanoma užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, |
| --- | --- |

—

projektu užtikrinamos reikšmingos naujos investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklą, įrengiant naują povandeninį kabelį arba jungtį su esamu povandeniniu kabeliu, sprendžiant perteklinio tinklo problemas ir neapsiribojant nedidelėmis investicijomis. Pagal projektą turi būti įmanoma užtikrinti ne mažesnę kaip 1 Gbps simetrinę atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą,

| — | pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima. |
| --- | --- |

—

pagal projektą remiamas naujos pasyviosios infrastruktūros įrengimas tik tuo atveju, jei esamos pasyviosios infrastruktūros pakartotinai panaudoti negalima.

3.   Pagalba elektros energijos gamybai ir energetikos infrastruktūrai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | pagalba teikiama tik investicijoms į dujų ir elektros energetikos infrastruktūrą, kuria naudojasi trečiosios šalys, kuriai taikomas tarifų reguliavimas ir kuri yra atsieta pagal energijos vidaus rinkos teisės aktus, šių kategorijų projektams:






  i) | energijos kaupimo atveju – projektams, įtrauktiems į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 347/2013 (*9) VII priede pateiktą Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą; |
| --- | --- | --- |

a)

pagalba teikiama tik investicijoms į dujų ir elektros energetikos infrastruktūrą, kuria naudojasi trečiosios šalys, kuriai taikomas tarifų reguliavimas ir kuri yra atsieta pagal energijos vidaus rinkos teisės aktus, šių kategorijų projektams:

i)

energijos kaupimo atveju – projektams, įtrauktiems į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 347/2013 (*9) VII priede pateiktą Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą;

| ii) | energetikos infrastruktūros, išskyrus energijos kaupimą, projektų atveju –






  — | pažangiesiems tinklams, |
| --- | --- | --- |

ii)

energetikos infrastruktūros, išskyrus energijos kaupimą, projektų atveju –

—

pažangiesiems tinklams,

| — | projektams, kurie atitinka bet kurį Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą kriterijų, |
| --- | --- |

—

projektams, kurie atitinka bet kurį Reglamento (ES) Nr. 347/2013 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą kriterijų,

| — | projektams, įtrauktiems į Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priede pateiktą Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, |
| --- | --- |

—

projektams, įtrauktiems į Reglamento (ES) Nr. 347/2013 VII priede pateiktą Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą,

| — | projektams remiamose vietovėse; |
| --- | --- |

—

projektams remiamose vietovėse;

| b) | investicinė pagalba elektros energijos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių turi atitikti šiuos reikalavimus:






  i) | pagalba teikiama tik naujiems įrenginiams, atrinktiems laikantis konkurencinės, skaidrios, objektyvios ir nediskriminacinės tvarkos; |
| --- | --- | --- |

b)

investicinė pagalba elektros energijos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių turi atitikti šiuos reikalavimus:

i)

pagalba teikiama tik naujiems įrenginiams, atrinktiems laikantis konkurencinės, skaidrios, objektyvios ir nediskriminacinės tvarkos;

| ii) | pagalba neteikiama hidroelektrinėms, kurios neatitinka Direktyvoje 2000/60/EB (*10) nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

ii)

pagalba neteikiama hidroelektrinėms, kurios neatitinka Direktyvoje 2000/60/EB (*10) nustatytų sąlygų;

| iii) | biodegalus gaminančių įrenginių atveju pagalba teikiama tik įrenginiams, kurie gamina tvarius biodegalus, išskyrus maistinės kilmės biodegalus; |
| --- | --- |

iii)

biodegalus gaminančių įrenginių atveju pagalba teikiama tik įrenginiams, kurie gamina tvarius biodegalus, išskyrus maistinės kilmės biodegalus;

| c) | viso finansavimo, suteikto šios dalies a punkte nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 150 mln. EUR; viso finansavimo, suteikto šios dalies b punkte nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 75 mln. EUR. |
| --- | --- |

c)

viso finansavimo, suteikto šios dalies a punkte nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 150 mln. EUR; viso finansavimo, suteikto šios dalies b punkte nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 75 mln. EUR.

4.   Pagalba socialinei, švietimo ir gamtos paveldo infrastruktūrai ir veiklai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | viso finansavimo, suteikto bet kuriam galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija:






  i) | 100 mln. EUR vienam projektui, kai investuojama į infrastruktūrą, naudojamą socialinėms paslaugoms teikti, švietimo arba kultūros tikslais, ir 53 straipsnio 2 dalyje nurodytą veiklą, įskaitant gamtos paveldo srityje; |
| --- | --- | --- |

a)

viso finansavimo, suteikto bet kuriam galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija:

i)

100 mln. EUR vienam projektui, kai investuojama į infrastruktūrą, naudojamą socialinėms paslaugoms teikti, švietimo arba kultūros tikslais, ir 53 straipsnio 2 dalyje nurodytą veiklą, įskaitant gamtos paveldo srityje;

| ii) | 30 mln. EUR su socialinėmis paslaugomis ir kultūra susijusiai veiklai; |
| --- | --- |

ii)

30 mln. EUR su socialinėmis paslaugomis ir kultūra susijusiai veiklai;

| iii) | 5 mln. EUR švietimui ir mokymui; |
| --- | --- |

iii)

5 mln. EUR švietimui ir mokymui;

| b) | pagalba neteikiama mokymui, kuris rengiamas laikantis privalomųjų nacionalinių mokymo reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

pagalba neteikiama mokymui, kuris rengiamas laikantis privalomųjų nacionalinių mokymo reikalavimų.

5.   Pagalba transportui ir transporto infrastruktūrai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | su infrastruktūra, išskyrus uostus, susijusi pagalba teikiama tik šiems projektams:






  i) | bendros svarbos projektams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio a punkte, išskyrus su uostų ar oro uostų infrastruktūra susijusius projektus; |
| --- | --- | --- |

a)

su infrastruktūra, išskyrus uostus, susijusi pagalba teikiama tik šiems projektams:

i)

bendros svarbos projektams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio a punkte, išskyrus su uostų ar oro uostų infrastruktūra susijusius projektus;

| ii) | jungtims su transeuropinio transporto tinklo miestų transporto mazgais; |
| --- | --- |

ii)

jungtims su transeuropinio transporto tinklo miestų transporto mazgais;

| iii) | tik geležinkelių transporto paslaugoms, kurioms netaikoma viešųjų paslaugų sutartis, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (*11), teikti skirtiems riedmenims, jei pagalbos gavėjas yra naujas rinkos dalyvis; |
| --- | --- |

iii)

tik geležinkelių transporto paslaugoms, kurioms netaikoma viešųjų paslaugų sutartis, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 (*11), teikti skirtiems riedmenims, jei pagalbos gavėjas yra naujas rinkos dalyvis;

| iv) | miesto transportui; |
| --- | --- |

iv)

miesto transportui;

| v) | alternatyviųjų degalų infrastruktūrai arba netaršaus ir (arba) mažataršio judumo infrastruktūrai; |
| --- | --- |

v)

alternatyviųjų degalų infrastruktūrai arba netaršaus ir (arba) mažataršio judumo infrastruktūrai;

| b) | pagalba uosto infrastruktūros projektams atitinka šiuos reikalavimus:






  i) | pagalbą galima teikti tik investicijoms į prieigos infrastruktūrą ir uostų infrastruktūrą, prie kurios suteikiama prieiga suinteresuotiesiems naudotojams vienodomis rinkos sąlygomis ir be diskriminacijos; |
| --- | --- | --- |

b)

pagalba uosto infrastruktūros projektams atitinka šiuos reikalavimus:

i)

pagalbą galima teikti tik investicijoms į prieigos infrastruktūrą ir uostų infrastruktūrą, prie kurios suteikiama prieiga suinteresuotiesiems naudotojams vienodomis rinkos sąlygomis ir be diskriminacijos;

| ii) | bet kokia koncesija arba kitoks patikėjimas trečiajai šaliai statyti, atnaujinti, eksploatuoti arba nuomoti remiamą uosto infrastruktūrą suteikiami atvirai, skaidriai, be diskriminacijos ir besąlygiškai; |
| --- | --- |

ii)

bet kokia koncesija arba kitoks patikėjimas trečiajai šaliai statyti, atnaujinti, eksploatuoti arba nuomoti remiamą uosto infrastruktūrą suteikiami atvirai, skaidriai, be diskriminacijos ir besąlygiškai;

| iii) | pagalba neteikiama investicijoms į antžeminę uosto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

iii)

pagalba neteikiama investicijoms į antžeminę uosto infrastruktūrą;

| c) | viso finansavimo, pagal šios dalies a ir b punktus suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 150 mln. EUR. |
| --- | --- |

c)

viso finansavimo, pagal šios dalies a ir b punktus suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 150 mln. EUR.

6.   Pagalba kitų rūšių infrastuktūrai atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | pagalba teikiama tik šiems projektams:






  i) | investicijoms į vandens tiekimą plačiajai visuomenei ir jai skirtą nuotekų infrastruktūrą; |
| --- | --- | --- |

a)

pagalba teikiama tik šiems projektams:

i)

investicijoms į vandens tiekimą plačiajai visuomenei ir jai skirtą nuotekų infrastruktūrą;

| ii) | investicijoms į atliekas, perdirbimą ir parengimą pakartotinai naudoti pagal šio reglamento 47 straipsnio 1–6 dalis, jeigu taip siekiama tvarkyti kitose įmonėse susidarančias atliekas; |
| --- | --- |

ii)

investicijoms į atliekas, perdirbimą ir parengimą pakartotinai naudoti pagal šio reglamento 47 straipsnio 1–6 dalis, jeigu taip siekiama tvarkyti kitose įmonėse susidarančias atliekas;

| iii) | investicijoms į mokslinių tyrimų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

iii)

investicijoms į mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

| iv) | investicijoms į inovacijų grupių įrenginių statybą arba atnaujinimą; |
| --- | --- |

iv)

investicijoms į inovacijų grupių įrenginių statybą arba atnaujinimą;

| b) | viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 100 mln. EUR. |
| --- | --- |

b)

viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 100 mln. EUR.

7.   Pagalba aplinkos apsaugai, įskaitant klimato apsaugą, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | pagalba teikiama tik šiems projektams:






  i) | investicijoms sudarant sąlygas įmonėms kompensuoti pagalbos gavėjo veiklos padarytą žalą fizinei aplinkai (įskaitant klimato kaitą) ar gamtos ištekliams arba užkirsti jai kelią, jei investuojant siekiama taikyti griežtesnius Sąjungos aplinkos apsaugos standartus arba gerinama aplinkos apsauga, jei Sąjungos standartų nėra, arba iš anksto prisitaikoma prie būsimų Sąjungos aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- | --- |

a)

pagalba teikiama tik šiems projektams:

i)

investicijoms sudarant sąlygas įmonėms kompensuoti pagalbos gavėjo veiklos padarytą žalą fizinei aplinkai (įskaitant klimato kaitą) ar gamtos ištekliams arba užkirsti jai kelią, jei investuojant siekiama taikyti griežtesnius Sąjungos aplinkos apsaugos standartus arba gerinama aplinkos apsauga, jei Sąjungos standartų nėra, arba iš anksto prisitaikoma prie būsimų Sąjungos aplinkos apsaugos standartų;

| ii) | įmonės energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėms, kai jų imamasi ne tam, kad įmonė įvykdytų jau patvirtintus Sąjungos standartus, net jei jie dar neįsigaliojo; |
| --- | --- |

ii)

įmonės energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonėms, kai jų imamasi ne tam, kad įmonė įvykdytų jau patvirtintus Sąjungos standartus, net jei jie dar neįsigaliojo;

| iii) | užterštų teritorijų atkūrimui, jei pagal taikomą teisę nėra nustatytas už žalą aplinkai atsakingas juridinis ar fizinis asmuo, laikantis 45 straipsnio 3 dalyje nurodyto principo „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

iii)

užterštų teritorijų atkūrimui, jei pagal taikomą teisę nėra nustatytas už žalą aplinkai atsakingas juridinis ar fizinis asmuo, laikantis 45 straipsnio 3 dalyje nurodyto principo „teršėjas moka“;

| iv) | aplinkos tyrimams; |
| --- | --- |

iv)

aplinkos tyrimams;

| v) | biologinės įvairovės ir ekosistemų stiprinimui ir atkūrimui, kai ta veikla padeda apsaugoti, išsaugoti ar atkurti biologinę įvairovę ir užtikrinti gerą ekosistemų būklę arba apsaugoti ekosistemas, kurios jau yra geros būklės; |
| --- | --- |

v)

biologinės įvairovės ir ekosistemų stiprinimui ir atkūrimui, kai ta veikla padeda apsaugoti, išsaugoti ar atkurti biologinę įvairovę ir užtikrinti gerą ekosistemų būklę arba apsaugoti ekosistemas, kurios jau yra geros būklės;

| b) | jeigu pagalbos priemonė susijusi su priemonėmis, kuriomis gerinamas energijos vartojimo efektyvumas gyvenamuosiuose pastatuose ir pastatuose, skirtuose su socialinėmis paslaugomis susijusiai veiklai vykdyti, ji taip pat gali būti skiriama priemonėms, kuriomis kartu gerinamas gyvenamojo pastato energijos vartojimo efektyvumas ir į gyvenamąjį pastatą, kuriam taikoma pagalbos energijos vartojimo efektyvumui didinti priemonė, integruojami energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai, laikantis šių sąlygų:






  i) | į objektą integruotas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrenginys yra susijęs su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba; jis gali būti sujungtas su saugojimo įranga; |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu pagalbos priemonė susijusi su priemonėmis, kuriomis gerinamas energijos vartojimo efektyvumas gyvenamuosiuose pastatuose ir pastatuose, skirtuose su socialinėmis paslaugomis susijusiai veiklai vykdyti, ji taip pat gali būti skiriama priemonėms, kuriomis kartu gerinamas gyvenamojo pastato energijos vartojimo efektyvumas ir į gyvenamąjį pastatą, kuriam taikoma pagalbos energijos vartojimo efektyvumui didinti priemonė, integruojami energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminantys įrenginiai, laikantis šių sąlygų:

i)

į objektą integruotas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių įrenginys yra susijęs su elektros energijos ir (arba) šilumos gamyba; jis gali būti sujungtas su saugojimo įranga;

| ii) | į objektą integruoto energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio produkcija visą pastato gyventojų sudėtinio vartojimo poreikio kiekį viršija ne daugiau kaip 20 %; |
| --- | --- |

ii)

į objektą integruoto energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio produkcija visą pastato gyventojų sudėtinio vartojimo poreikio kiekį viršija ne daugiau kaip 20 %;

| iii) | energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio įrengtoji galia neviršija 500 kW; |
| --- | --- |

iii)

energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančio įrenginio įrengtoji galia neviršija 500 kW;

| iv) | galutinis pagalbos gavėjas gali būti pastato savininkas arba nuomininkas; |
| --- | --- |

iv)

galutinis pagalbos gavėjas gali būti pastato savininkas arba nuomininkas;

| c) | viso finansavimo, suteikto šios dalies a ir b punktuose nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 50 mln. EUR; |
| --- | --- |

c)

viso finansavimo, suteikto šios dalies a ir b punktuose nurodytam bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 50 mln. EUR;

| d) | pagalba priemonėms, kuriomis didinamas pastatų energijos vartojimo efektyvumas, taip pat gali būti siejama su lengvesniu sutarčių dėl energinio efektyvumo sudarymu, jeigu laikomasi šių sąlygų:






  i) | viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija [30] mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

d)

pagalba priemonėms, kuriomis didinamas pastatų energijos vartojimo efektyvumas, taip pat gali būti siejama su lengvesniu sutarčių dėl energinio efektyvumo sudarymu, jeigu laikomasi šių sąlygų:

i)

viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija [30] mln. EUR;

| ii) | parama teikiama paskolos arba garantijos forma; |
| --- | --- |

ii)

parama teikiama paskolos arba garantijos forma;

| iii) | parama teikiama SMĮ arba mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms; |
| --- | --- |

iii)

parama teikiama SMĮ arba mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms;

| iv) | IV) parama teikiama tik pagal sutartį dėl energinio efektyvumo, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (*12) 2 straipsnio 27 dalyje. |
| --- | --- |

iv)

IV) parama teikiama tik pagal sutartį dėl energinio efektyvumo, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (*12) 2 straipsnio 27 dalyje.

8.   Pagalba moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai, inovacijoms ir skaitmeninimui atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | pagalbą galima skirti:






  i) | fundamentiniams tyrimams; |
| --- | --- | --- |

a)

pagalbą galima skirti:

i)

fundamentiniams tyrimams;

| ii) | pramoniniams tyrimams; |
| --- | --- |

ii)

pramoniniams tyrimams;

| iii) | bandomajai taikomajai veiklai; |
| --- | --- |

iii)

bandomajai taikomajai veiklai;

| iv) | procesų arba organizacinių inovacijų diegimui MVĮ; |
| --- | --- |

iv)

procesų arba organizacinių inovacijų diegimui MVĮ;

| v) | naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo rėmimo paslaugoms MVĮ; |
| --- | --- |

v)

naujovių diegimo konsultacinėms paslaugoms ir naujovių diegimo rėmimo paslaugoms MVĮ;

| vi) | MVĮ skaitmeninimui; |
| --- | --- |

vi)

MVĮ skaitmeninimui;

| b) | projektų, kurie patenka į šios dalies a punkto i–iii papunkčių taikymo sritį, atveju viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 75 mln. EUR. Projektų, kurie patenka į šios dalies a punkto iv–vi papunkčių taikymo sritį, atveju viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija [30] mln. EUR. |
| --- | --- |

b)

projektų, kurie patenka į šios dalies a punkto i–iii papunkčių taikymo sritį, atveju viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 75 mln. EUR. Projektų, kurie patenka į šios dalies a punkto iv–vi papunkčių taikymo sritį, atveju viso finansavimo, suteikto bet kurio galutinio pagalbos gavėjo vienam projektui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija [30] mln. EUR.

9.   MVĮ arba mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės gauna pagalbą, be šio straipsnio 2–8 dalyse nurodytų suderinamumo priežasčių, taip pat „InvestEU“ fondo remiamo finansavimo forma, jeigu:

| a) | viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 15 mln. EUR ir yra skiriama:






  i) | labai mažoms įmonėms; |
| --- | --- | --- |

a)

viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 15 mln. EUR ir yra skiriama:

i)

labai mažoms įmonėms;

| ii) | MVĮ, kurios dar jokioje rinkoje nevykdo veiklos arba vykdo veiklą mažiau nei 7 metus nuo savo pirmo komercinio pardavimo; |
| --- | --- |

ii)

MVĮ, kurios dar jokioje rinkoje nevykdo veiklos arba vykdo veiklą mažiau nei 7 metus nuo savo pirmo komercinio pardavimo;

| iii) | MVĮ, kurios pradeda veikti naujoje produkto arba geografinėje rinkoje, kai pradinės investicijos siekiant patekti į naują produkto ar geografinę rinką yra didesnės nei 50 % vidutinės metinės apyvartos per ankstesnius 5 metus; |
| --- | --- |

iii)

MVĮ, kurios pradeda veikti naujoje produkto arba geografinėje rinkoje, kai pradinės investicijos siekiant patekti į naują produkto ar geografinę rinką yra didesnės nei 50 % vidutinės metinės apyvartos per ankstesnius 5 metus;

| iv) | novatoriškoms bendrovėms; |
| --- | --- |

iv)

novatoriškoms bendrovėms;

| v) | MVĮ arba mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kurių pagrindinė veikla vykdoma remiamose vietovėse, jeigu finansavimas nėra naudojamas veiklai perkelti, kaip apibrėžta 2 straipsnio 61a dalyje, arba |
| --- | --- |

v)

MVĮ arba mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kurių pagrindinė veikla vykdoma remiamose vietovėse, jeigu finansavimas nėra naudojamas veiklai perkelti, kaip apibrėžta 2 straipsnio 61a dalyje, arba

| b) | viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 2 mln. EUR. |
| --- | --- |

b)

viso finansavimo, suteikto galutiniam pagalbos gavėjui, kuriam teikiama „InvestEU“ fondo parama, nominalioji suma neviršija 2 mln. EUR.

56f straipsnis

Pagalbos, naudojamos „InvestEU“ fondo remiamiems į komercinius tikslus orientuotiems finansiniams produktams, sąlygos

1.   Finansavimą galutiniams pagalbos gavėjams teikia komerciniai finansų tarpininkai, atrenkami pagal objektyvius kriterijus atvirai, skaidriai ir be diskriminacijos.

2.   Komerciniam finansų tarpininkui, kuris teikia finansavimą galutiniam pagalbos gavėjui, tenka ne mažesnė kaip 20 % kiekvieno finansavimo sandorio rizikos pozicija.

3.   Viso finansavimo, kurį komercinis finansų tarpininkas suteikė bet kuriam galutiniam pagalbos gavėjui, nominalioji suma neviršija 7,5 mln. EUR.

(*9)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39)."

*9

(*9)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39)."

*9

(*10)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L [...], [...], p. [...])."

*10

(*11)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1)."

*11

(*12)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).“"

*12

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje ...

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).“;

*1

(*2)  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11, p. 3).

*2

(*3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

*3

(*4)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).“;

*4

(*5)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“;

*5

(*6)  Schemų pagal šio reglamento 16 ir 21 straipsnius atvejais reikalavimas skelbti informaciją apie kiekvienos skirtos individualios pagalbos sumas, kurios viršija 500 000 EUR, gali būti netaikomas MVĮ, kurios jokioje rinkoje nevykdė jokio komercinio pardavimo.“;

*6

(*7)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).“;

*7

(*8)  2014 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 481/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 papildomas konkrečiomis bendradarbiavimo programų išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklėmis (OL L 138, 2014 5 13, p. 45).“;

*8

(*9)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

*9

(*10)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L [...], [...], p. [...]).

*10

(*11)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

*11

(*12)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).““

*12

---

(1)  OL L 248, 2015 9 24, p. 1.

1

(2)  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (OL L 347, 2013 12 20, p. 259).

3

(4)  OL L [...], [...], p. [...].

4

---

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/20

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9833 – KKR / Viridor)

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 170/02)

2020 m. gegužės 6 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9833. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32020M9833. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/21

---

Euro kursas (1)

2020 m. gegužės 15 d.

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0798 |
| JPY | Japonijos jena | 115,53 |
| DKK | Danijos krona | 7,4576 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,88738 |
| SEK | Švedijos krona | 10,6695 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0513 |
| ISK | Islandijos krona | 157,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,0568 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,589 |
| HUF | Vengrijos forintas | 354,70 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5650 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8400 |
| TRY | Turkijos lira | 7,4689 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6805 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5231 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,3693 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8145 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5397 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 332,60 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,0761 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,6759 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5693 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 127,82 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6982 |
| PHP | Filipinų pesas | 54,778 |
| RUB | Rusijos rublis | 79,6208 |
| THB | Tailando batas | 34,656 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,3172 |
| MXN | Meksikos pesas | 25,8966 |
| INR | Indijos rupija | 81,9885 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0798

JPY

Japonijos jena

115,53

DKK

Danijos krona

7,4576

GBP

Svaras sterlingas

0,88738

SEK

Švedijos krona

10,6695

CHF

Šveicarijos frankas

1,0513

ISK

Islandijos krona

157,50

NOK

Norvegijos krona

11,0568

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,589

HUF

Vengrijos forintas

354,70

PLN

Lenkijos zlotas

4,5650

RON

Rumunijos lėja

4,8400

TRY

Turkijos lira

7,4689

AUD

Australijos doleris

1,6805

CAD

Kanados doleris

1,5231

HKD

Honkongo doleris

8,3693

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8145

SGD

Singapūro doleris

1,5397

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 332,60

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,0761

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,6759

HRK

Kroatijos kuna

7,5693

IDR

Indonezijos rupija

16 127,82

MYR

Malaizijos ringitas

4,6982

PHP

Filipinų pesas

54,778

RUB

Rusijos rublis

79,6208

THB

Tailando batas

34,656

BRL

Brazilijos realas

6,3172

MXN

Meksikos pesas

25,8966

INR

Indijos rupija

81,9885

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

Audito Rūmai

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/22

---

Specialioji ataskaita Nr. 12/2020

„Europos investavimo konsultacijų centras: investicijoms Europos Sąjungoje skatinti įsteigto Centro poveikis tebėra ribotas“

(2020/C 170/04)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu Jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 12/2020 „Europos investavimo konsultacijų centras: investicijoms Europos Sąjungoje skatinti įsteigto Centro poveikis tebėra ribotas“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje http://eca.europa.eu.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/23

---

LOŠIMO PASLAUGŲ TEIKĖJAMS TAIKOMOS NACIONALINĖS IŠIMTYS, PAGAL KURIAS JIEMS NETAIKOMOS NUOSTATOS, KURIOMIS Į NACIONALINĘ TEISĘ PERKELIAMA DIREKTYVA (ES) 2015/849 (KOVOS SU PINIGŲ PLOVIMU DIREKTYVA)

Sąrašas valstybių narių, nusprendusių tam tikrų lošimo paslaugų teikėjams netaikyti nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos

(2020/C 170/05)

Jeigu valstybė narė nusprendžia tam tikrų lošimo paslaugų teikėjams visiškai ar iš dalies netaikyti nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, ji apie šį sprendimą praneša Komisijai, kartu pateikdama to sprendimo pagrindimą, grindžiamą konkrečiu rizikos vertinimu. Valstybė narė tokį pranešimą gali pateikti ar atšaukti bet kuriuo metu. Komisija apie tuos sprendimus praneša kitoms valstybėms narėms

Toliau nurodomos valstybės narės, iki 2020 m. kovo mėn. pranešusios Komisijai apie tokius sprendimus:

| Valstybė narė | Lošimo paslaugų teikėjas (-i), kuriam (-iems) taikomos išimtys |
| --- | --- |
| Belgija | Pagal 2017 m. rugsėjo 18 d. Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo 5.1 straipsnį:
  Nacionalinė loterija. |
| Čekija | Pagal 2008 m. birželio 5 d. Įstatymą Nr. 253/2008 dėl tam tikrų kovos su pajamų iš nusikaltimų legitimizavimu ir teroristų finansavimu priemonių:






  — | bingo lošimas arba loterija, |

Valstybė narė

Lošimo paslaugų teikėjas (-i), kuriam (-iems) taikomos išimtys

Belgija

Pagal 2017 m. rugsėjo 18 d. Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo 5.1 straipsnį:

Nacionalinė loterija.

Čekija

Pagal 2008 m. birželio 5 d. Įstatymą Nr. 253/2008 dėl tam tikrų kovos su pajamų iš nusikaltimų legitimizavimu ir teroristų finansavimu priemonių:

—

bingo lošimas arba loterija,

| — | piniginės loterijos, |
| --- | --- |

—

piniginės loterijos,

| — | daiktinės loterijos, |
| --- | --- |

—

daiktinės loterijos,

| — | momentinės ir (arba) skaičių loterijos. |
| --- | --- |

—

momentinės ir (arba) skaičių loterijos.

Danija

Pagal 2017 m. birželio 8 d. Įstatymo Nr. 651 dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos 1 straipsnio 5 dalį ir 2017 m. birželio 26 d. Pranešimą apie dalinį pinigų plovimo įstatymų netaikymą tam tikriems žaidimams:

| — | vietos lažybų fondai, |
| --- | --- |

—

vietos lažybų fondai,

| — | bingo lošimai, |
| --- | --- |

—

bingo lošimai,

| — | loterija, |
| --- | --- |

—

loterija,

| — | lošimo automatai, siūlantys piniginius laimėjimus, |
| --- | --- |

—

lošimo automatai, siūlantys piniginius laimėjimus,

| — | loterijos, klasių loterijos (vok. Klasselotteriet) ir ne pelno tikslais rengiamos loterijos, |
| --- | --- |

—

loterijos, klasių loterijos (vok. Klasselotteriet) ir ne pelno tikslais rengiamos loterijos,

| — | pokeris gyvai (ne internetu), |
| --- | --- |

—

pokeris gyvai (ne internetu),

| — | internetinis bingo lošimas, |
| --- | --- |

—

internetinis bingo lošimas,

| — | simuliaciniai žaidimai, |
| --- | --- |

—

simuliaciniai žaidimai,

| — | konkursai, kuriuose dalyvaujama naudojantis SMS ar pan. |
| --- | --- |

—

konkursai, kuriuose dalyvaujama naudojantis SMS ar pan.

Estija

Kaip apibrėžta 2008 m. spalio 15 d. Estijos lošimo įstatymo 6 straipsnyje, remiantis 2017 m. spalio 26 d. Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymu:

| — | komercinės loterijos. |
| --- | --- |

—

komercinės loterijos.

Suomija

Pagal 2017 m. birželio 28 d. Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo (444/2017) 1 skyriaus 3 skirsnio 4 dalį:

| — | lošimo automatai, įrengti ne kazino patalpose. |
| --- | --- |

—

lošimo automatai, įrengti ne kazino patalpose.

Vokietija

Kaip nurodyta 2017 m. Pajamų iš sunkios nusikalstamos veiklos išaiškinimo įstatymo (Pinigų plovimo prevencijos įstatymas) 2 skirsnio 1 dalies 15 punkte:

| — | totalizatoriai, valdomi asociacijų pagal Žirgų lenktynių lažybų ir loterijų įstatymo 1 skirsnį, |
| --- | --- |

—

totalizatoriai, valdomi asociacijų pagal Žirgų lenktynių lažybų ir loterijų įstatymo 1 skirsnį,

| — | bingo lošimai, |
| --- | --- |

—

bingo lošimai,

| — | lošimo automatai, įrengti ne kazino patalpose, pagal Pramonės kodekso 33c skirsnį, |
| --- | --- |

—

lošimo automatai, įrengti ne kazino patalpose, pagal Pramonės kodekso 33c skirsnį,

| — | loterijos, kurias leidžiama rengti pagal valstybės teisę, ir socialinės loterijos. |
| --- | --- |

—

loterijos, kurias leidžiama rengti pagal valstybės teisę, ir socialinės loterijos.

Airija

Kaip apibrėžta 2010 m. Baudžiamosios teisenos įstatymo (Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo) su pakeitimais 25 skirsnio 8 punkte ir Įstatymo lydimojo teisės akto 487/2018 3 taisyklėje:

| — | bingo lošimai, |
| --- | --- |

—

bingo lošimai,

| — | lošimo ir automatų salonai, |
| --- | --- |

—

lošimo ir automatų salonai,

| — | loterijos, |
| --- | --- |

—

loterijos,

| — | pokeris gyvai (ne internetu). |
| --- | --- |

—

pokeris gyvai (ne internetu).

Švedija

Pagal Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įstatymo (SFS 2017:630) 20 straipsnį ir Švedijos lošimų priežiūros tarnybos taisyklių ir bendrųjų konsultacijų gaires (2017:2):

| — | turint Lošimų priežiūros tarnybos leidimą administruojami bingo lošimai pagal Loterijos įstatymo (1994:1000) 42 straipsnio pirmos pastraipos antrą sakinį, |
| --- | --- |

—

turint Lošimų priežiūros tarnybos leidimą administruojami bingo lošimai pagal Loterijos įstatymo (1994:1000) 42 straipsnio pirmos pastraipos antrą sakinį,

| — | lošimo automatai, siūlantys daiktinius laimėjimus, |
| --- | --- |

—

lošimo automatai, siūlantys daiktinius laimėjimus,

| — | lošimo automatai, siūlantys piniginius laimėjimus, ir žetonų automatai, valdomi turint leidimą pagal Loterijos įstatymo 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

lošimo automatai, siūlantys piniginius laimėjimus, ir žetonų automatai, valdomi turint leidimą pagal Loterijos įstatymo 26 straipsnį,

| — | loterijos, vykdomos pagal leidimą arba registraciją pagal Loterijos įstatymo 16 ir 17 straipsnius, kurias organizuoja asociacijos, vykdančios pagrindinę savo veiklą tik vienoje savivaldybėje, arba organizuojamos keliose savivaldybėse, priklausančiose vienam regionui, |
| --- | --- |

—

loterijos, vykdomos pagal leidimą arba registraciją pagal Loterijos įstatymo 16 ir 17 straipsnius, kurias organizuoja asociacijos, vykdančios pagrindinę savo veiklą tik vienoje savivaldybėje, arba organizuojamos keliose savivaldybėse, priklausančiose vienam regionui,

| — | loterijos, vykdomos pagal leidimą pagal Loterijos įstatymo 16 straipsnį daugiau nei viename regione, |
| --- | --- |

—

loterijos, vykdomos pagal leidimą pagal Loterijos įstatymo 16 straipsnį daugiau nei viename regione,

| — | tikrosios loterijos pagal Loterijos įstatymo 4 straipsnį, vykdomos turint leidimą pagal Loterijos įstatymo 45 straipsnį ir platinamos tarpininkų, |
| --- | --- |

—

tikrosios loterijos pagal Loterijos įstatymo 4 straipsnį, vykdomos turint leidimą pagal Loterijos įstatymo 45 straipsnį ir platinamos tarpininkų,

| — | žaidimai rulete, kauliukais ir kortomis, organizuojami pagal Loterijos įstatymo 32 straipsnį. |
| --- | --- |

—

žaidimai rulete, kauliukais ir kortomis, organizuojami pagal Loterijos įstatymo 32 straipsnį.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/25

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 170/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Deutsche Asphalt GmbH“ (toliau – „Deutsche Asphalt“, Vokietija), kontroliuojama įmonės „STRABAG SE“ (toliau – „STRABAG group“, Austrija), |
| --- | --- |

—

„Deutsche Asphalt GmbH“ (toliau – „Deutsche Asphalt“, Vokietija), kontroliuojama įmonės „STRABAG SE“ (toliau – „STRABAG group“, Austrija),

| — | „KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG“ (toliau – „KEMNA BAU“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG“ (toliau – „KEMNA BAU“, Vokietija),

| — | „Heideasphalt GmbH & Co. kg“ (toliau – „Heideasphalt“) – Vokietijoje naujai įsteigta bendrąja įmone. |
| --- | --- |

—

„Heideasphalt GmbH & Co. kg“ (toliau – „Heideasphalt“) – Vokietijoje naujai įsteigta bendrąja įmone.

Įmonės „Deutsche Asphalt“ ir „KEMNA BAU“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visos įmonės „Heideasphalt“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.

2.

| — | „STRABAG“ yra pasaulinė statybos grupė, veikianti visose statybos pramonės srityse, ypač transporto infrastruktūros, tiesimo, inžinerijos, kelių ir geležinkelių statybos, su statyba susijusių paslaugų (objektų valdymas), žaliavų ir statybinių medžiagų gavybos ir prekybos srityse. Visų pirma per „Deutsche Asphalt“ ji gamina įvairių rūšių asfaltą, skirtą asfalto pagrindo sluoksniams, asfalto rišiklių sluoksniams ir asfalto paviršiaus sluoksniams. |
| --- | --- |

—

„STRABAG“ yra pasaulinė statybos grupė, veikianti visose statybos pramonės srityse, ypač transporto infrastruktūros, tiesimo, inžinerijos, kelių ir geležinkelių statybos, su statyba susijusių paslaugų (objektų valdymas), žaliavų ir statybinių medžiagų gavybos ir prekybos srityse. Visų pirma per „Deutsche Asphalt“ ji gamina įvairių rūšių asfaltą, skirtą asfalto pagrindo sluoksniams, asfalto rišiklių sluoksniams ir asfalto paviršiaus sluoksniams.

| — | „KEMNA BAU“ dalyvauja įvairiuose eismui skirtų kelių tiesimo rinkos etapuose. Visų pirma ji užsiima žaliavų gavyba iš karjerų ir žvyrduobių, asfalto mišinio gamyba ir platinimu, taip pat statybos darbais (asfalto kelių tiesimu, specializuotų betoninių konstrukcijų statymu, grindinių tiesimu). Be to, ji vykdo žemės darbus, kanalizacijos ir sąvartynų įrengimo, geležinkelių tiesimo, pastatų remonto ir in situ betono apsauginių sienų gamybos darbus. |
| --- | --- |

—

„KEMNA BAU“ dalyvauja įvairiuose eismui skirtų kelių tiesimo rinkos etapuose. Visų pirma ji užsiima žaliavų gavyba iš karjerų ir žvyrduobių, asfalto mišinio gamyba ir platinimu, taip pat statybos darbais (asfalto kelių tiesimu, specializuotų betoninių konstrukcijų statymu, grindinių tiesimu). Be to, ji vykdo žemės darbus, kanalizacijos ir sąvartynų įrengimo, geležinkelių tiesimo, pastatų remonto ir in situ betono apsauginių sienų gamybos darbus.

| — | „Heideasfalt“ eksploatuos asfalto maišymo gamyklą Vitingene, kurią šiuo metu eksploatuoja „Deutsche Asphalt“. |
| --- | --- |

—

„Heideasfalt“ eksploatuos asfalto maišymo gamyklą Vitingene, kurią šiuo metu eksploatuoja „Deutsche Asphalt“.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9666 – Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/27

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 170/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO pakeitimo PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„PECORINO SICILIANO“

ES Nr. PDO-IT-0019-AM01 – 2018 6 4

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano

| Pagrindinės buveinės adresas |
| --- |
| Via dell’Amicizia, 26 |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIA |

Pagrindinės buveinės adresas

Via dell’Amicizia, 26

Poggioreale (TP)

ITALIA

El. paštas contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Patvirtintas el. paštas – pecorinosicilianodop@pec.it

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano sudaro sūrio „Pecorino Siciliano“ gamintojai ir ji yra įgaliota pateikti pakeitimo paraišką pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos dekreto Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį.

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Italija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☐ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☐

Geografinė vietovė

| ☐ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☐

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos metodas |
| --- | --- |

☒

Gamybos metodas

| ☐ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☐

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita.Į esamą specifikaciją neįtraukti straipsniai: kilmės įrodymas, ryšys su geografine vietove, patikros |
| --- | --- |

☒

Kita.Į esamą specifikaciją neįtraukti straipsniai: kilmės įrodymas, ryšys su geografine vietove, patikros

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris negali būti laikomas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Reikėtų pažymėti, kad SKVN žymimo sūrio „Pecorino Siciliano“ specifikacijos pakeitimu pirmiausia siekiama specifikaciją sujungti su bendruoju dokumentu.

„Pecorino Siciliano“ buvo įregistruota kaip SKVN 1996 m. birželio 26 d. Reglamentu (EB) Nr. 1107/96 pagal Reglamento (EB) Nr. 2081/92 17 straipsnį. Įregistruota remiantis šiais dokumentais: 1955 m. spalio 30 d. Prezidento dekretu Nr. 1269, kuriuo pripažįstamos kilmės vietos Italijoje nuorodos, 19 puslapių dokumentu „Pecorino Siciliano D.O.P.“ ir specifikacijos santrauka.

Produkto aprašymas

Rūšių „Tuma“ ir „Primo sale“ sūriai, pateikti rinkai atitinkamai iš karto juos pagaminus ir praėjus maždaug 10 dienų, nebeatitinka prekybos poreikių, nes per pastaruosius kelerius metus rinkoje atsirado kuo trumpiau brandinto produkto paklausa. Taigi šiuo pakeitimu siekiama nustatyti 20 dienų trumpiausią brandinimo laikotarpį, išbraukiant pirmiau minėtas rūšis ir įtraukiant naują rūšį „Fresco“.

Tai būtina siekiant, kad sūris „Pecorino Siciliano“ įgytų savybių, padedančių jam išsiskirti iš kitų rūšių sūrių, gaminamų iš pasterizuoto avių pieno. Trumpiausias brandinimo laikotarpis yra būtinas tam, kad vietinės pieno bakterijos ir jų fermentai, taip pat mikroorganizmai, esantys žaliame piene ir rauginimui su šliužo fermentu naudojamuose mediniuose kubiluose, atliktų savo funkciją.

Be rūšies „Fresco“, sūrio rūšis „Secondo sale“ pervadinama į „Semistagionato“, siekiant vartoti vartotojams lengviau suprantamą terminiją ir atskirti produktą pagal jo brandinimo laikotarpį.

Nurodomos ir išsamiau aprašomos įvairių produktų rūšių savybės, išvardijami su brandinimu, forma, matmenimis, svoriu, žievės ir minkštimo savybėmis, juslinėmis savybėmis ir riebalų kiekiu susiję parametrai.

Nežymiai keičiami kiekvieno sūrio šono aukštis ir didžiausias svoris. Dabartinėje specifikacijoje nurodytas šono aukštis (10–18 cm) keičiamas į 10–25 cm. Dabartinėje specifikacijoje nurodytas svoris (4–12 kg) keičiamas į 3–14 kg.

Šie pakeitimai buvo atlikti atsižvelgiant į tam tikrų smulkių sūrio gamintojų prašymus; jie pabrėžė, kad reikia daugiau lankstumo, kad būtų galima sūrio gamybą pritaikyti prie turimo pieno kiekio.

Panaikinti apribojimai dėl gamybos birželio–spalio mėn.

Šie apribojimai panaikinti atsižvelgiant į aiškius gamintojų, prašančių suteikti teisę gaminti SKVN žymimą sūrį „Pecorino Siciliano“ ir vasarą, reikalavimus. Iš tiesų, beveik visų šiuo metu Sicilijoje auginamų veislių avys yra labai tinkamos sezoninei gamybai. Sicilijoje avių pienas gaminamas beveik ištisus metus, jo gamyba išauga pavasarį, o sumažėja vasarą. Taigi dėl to, kad vasarą būna pieno, galima gaminti sūrį „Pecorino Siciliano“, ypač jo rūšių „Fresco“ ir „Stagionato“ sūrį, nes šios rūšys yra itin paklausios vasarą tarp vartotojų, ypač turistų, masiškai atvykstančių į salą ir ieškančių tipiškų Sicilijos produktų.

Todėl ankstesnė formuluotė:

„Klasikinis sūris „Pecorino Siciliano“ turi plokščią arba nežymiai įdubusį paviršių ir ant jo matomi krepšio atspaudai; šono aukštis yra nuo 10 iki 18 cm, svoris – nuo 4 iki 12 kg; abi savybės gali skirtis priklausomai nuo gamybos būdo.

„Tuma“ – valgyti skirtas sūris, saldaus skonio dėl didelio laktozės kiekio, dar nefermentuotas. Sūris vartojamas iškart jį pagaminus.

„Primo Sale“ – valgyti skirtas sūris, lengvai ir trumpai sūdomas smulkia sausa druska. Sūris vartojamas praėjus iki maždaug 10 dienų po gamybos. Dėl pirminio kazeino skaidymo išsiskiriančios aminorūgštys leidžia veikti pirminiams pieno komponentams, kurie suteikia sūriui malonų skonį.

„Secondo Sale“ – valgyti ir tarkuoti skirtas tolygiai saldus ir skanus sūris, primenantis savo kilmės vietos rūšis, sūdomas sausa druska arba laikant prisotintame sūryme.

Sūris vartojamas praėjus 45–90 dienų po gamybos.

Išties subtilias juslines savybes lemia aminorūgščių mišinys, pirminio lipidų skaidymo produktai ir pirminiai pieno komponentai.

„Stagionato“ – klasikinis sūris „Pecorino Siciliano“, kuris savo savybėmis išsiskiria iš kitų Italijoje gaminamų brandintų pekorino sūrių. Jis visiškai subrandinamas per 4–6 mėnesius po gamybos. Tarkuoti skirtas grūdėtos struktūros sūris.“

keičiama taip:

„Produkto aprašymas

| 2.1. | Vartotojams pateikiamas SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ – cilindro formos sūris plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vartotojams pateikiamoms SKVN žymimo sūrio „Pecorino Siciliano“ rūšims „Fresco“ („Šviežias“), „Semistagionato“ („Pusiau brandintas“) ir „Stagionato“ („Brandintas“) būdingos šios savybės: | „Fresco“







  — | Brandinimas: nuo 20 iki 30 dienų; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

„Fresco“

—

Brandinimas: nuo 20 iki 30 dienų;

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi; |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi;

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm; |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm;

| — | svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio; |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio;

| — | paviršius: be žievės, baltos arba šiaudų geltonumo spalvos išorinis sluoksnis, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai; |
| --- | --- |

—

paviršius: be žievės, baltos arba šiaudų geltonumo spalvos išorinis sluoksnis, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai;

| — | masė: baltos arba šiaudų geltonumo spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių; |
| --- | --- |

—

masė: baltos arba šiaudų geltonumo spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių;

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui; |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui;

| — | skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo; |
| --- | --- |

—

skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo;

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

| | „Semistagionato“







  — | Brandinimas: nuo 45 iki 90 dienų; |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato“

—

Brandinimas: nuo 45 iki 90 dienų;

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi; |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi;

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm; |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm;

| — | svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio; |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio;

| — | paviršius: plona šiaudų geltonumo spalvos plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai; |
| --- | --- |

—

paviršius: plona šiaudų geltonumo spalvos plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai;

| — | masė: nuo šiaudų geltonumo iki ryškiai geltonos spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių; |
| --- | --- |

—

masė: nuo šiaudų geltonumo iki ryškiai geltonos spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių;

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui; |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui;

| — | skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo; |
| --- | --- |

—

skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo;

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

| | „Stagionato“







  — | Brandinimas: ne mažiau kaip 120 dienų; |
| --- | --- | --- |

„Stagionato“

—

Brandinimas: ne mažiau kaip 120 dienų;

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi; |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi;

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 15 iki 30 cm, o šono aukštis – nuo 15 iki 25 cm; |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 15 iki 30 cm, o šono aukštis – nuo 15 iki 25 cm;

| — | svoris: nuo 6 iki 14 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio; |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 6 iki 14 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio;

| — | paviršius: gelsva plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai; |
| --- | --- |

—

paviršius: gelsva plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai;

| — | masė: šiaudų geltonumo spalvos, standi, su nedaug skylučių; |
| --- | --- |

—

masė: šiaudų geltonumo spalvos, standi, su nedaug skylučių;

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui; |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui;

| — | skonis: būdingas prieskonių skonis; |
| --- | --- |

—

skonis: būdingas prieskonių skonis;

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

Gamybos metodas

Gamybos metodas

Ankstesnėje specifikacijoje informacija apie gamybos metodą pateikiama prie jos pridėtuose dokumentuose. Todėl buvo parengtas toliau pateikiamas straipsnis, kuriame apibendrinama dokumentuose, kuriuose aprašytas gamybos metodas, esanti informacija, o straipsnis pritaikomas prie dabartinių taisyklių.

Vienintelis pakeitimas – paskutinė pastraipa, kurioje susisteminamas rūšių „Fresco“, „Semistagionato“ ir „Stagionato“ sūrių brandinimo laikas tokia tvarka, kokia tos rūšys nurodytos produkto aprašyme.

„5 straipsnis.

Gamybos metodas

SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ gaminamas iš žalio nenugriebto įvairių paprastų ir sukryžmintų veislių avių, priklausančių specifikacijos 3 straipsnyje nurodytoje gamybos vietovėje auginamoms bandoms, pieno.

Avys minta natūralia ir (arba) kultūrinių ganyklų žole, yra šeriamos šviežiais pašarais, šienu ir šiaudais. Bent 80 proc. pastarųjų dviejų pašarų sausosios medžiagos kasmet gaunama iš bendrojo dokumento 4 straipsnyje nustatytos gamybos vietovės. Avis leidžiama šerti grūdais, ankštiniais augalais ir paprastais arba sudėtiniais koncentruotais gyvulių pašarais. Šeriant avis draudžiama naudoti iš gyvūnų, augalų arba dobilų, valgomojo manioko ar jų dalių (pavyzdžiui, sėklų) pagamintus produktus. Taip pat draudžiama naudoti silosą ir šienainį.

Turi būti naudojamas vieno ar dviejų melžimų pienas, apdorotas per 24 val. nuo pirmojo melžimo. Taigi leidžiama šaldyti pieną, jeigu visiškai laikomasi galiojančiuose atitinkamuose teisės aktuose nustatytų minimalių verčių. Pienas filtruojamas naudojant tinkamus sietus ir (arba) audinio filtrus, tuomet kaitinamas daugiausia iki 40 °C temperatūros, tradiciškai naudojant plieno arba alavuotus varinius katilus, ir pilamas į medinį kubilą. Kol pienas yra 36–40 °C temperatūros, į jį pridedama ėriukų šliužo fermento.

Pienui rauginti naudojamas šliužo fermentas paimamas iš specifikacijoje išvardytų veislių žinduklių ėriukų šliužo. Jis turi būti išgaunamas specifikacijos 3 straipsnyje nurodytoje gamybos vietovėje. Prieš jį naudojant, šliužo fermentas ištirpinamas šiltame vandenyje ir tuomet filtruojamas. 100 litrų pieno sunaudojamo šliužo fermento kiekis yra nuo 10 iki 30 gramų. Rauginimas trunka nuo 40 iki 50 minučių arba, kitaip tariant, kol mentelė mediniame kubile išlieka stačia.

Susiformavus varškei, ją būtina susmulkinti į labai mažus gabalėlius naudojant medinę lazdelę arba mentelę, kuri viename gale platesnė ir ja varškė lygiai susmulkinama ryžio grūdo dydžio gabalėliais. Skystis atskiriamas pilant 70–90 °C temperatūros vandenį, kol smulkinama varškė. Talpyklos apačioje esantys varškės gabalėliai paliekami pastovėti nuo 5 iki 10 minučių, kad suliptų. Tuomet sūris išimamas iš kubilo, padalijamas į gabalus, dedamas į nendrinius krepšius ir slegiamas rankomis. Šiuo etapu į rūšių „Fresco“ ir „Semistagionato“ sūrius galima pridėti juodųjų pipirų grūdelių. Prieš tai būtina apdoroti juodųjų pipirų grūdelius, kelioms sekundėms juos užpilant aukštesnės nei 80 °C temperatūros karštu vandeniu. Varškė krepšiuose paliekama nuo 1 iki 2 valandų – per tą laiką pagaminama rikota. Tada sūris su viršuje esančiomis išrūgomis kaitinamas mediniuose kubiluose nuo 3 iki 4 valandų. Pakaitinus po išrūgomis, sūriai išimami iš nendrinių krepšių, kad būtų galima juos apversti ir jie įgautų būdingą krepšio atspaudą. Apvertus kiekvieną sūrį ant jo dedama kazeino plokštelė, siekiant užtikrinti, kad sūris būtų atsekamas. Kazeino plokštelės yra ovalo formos, pagrindinės ašies ilgis – 10 cm, o trumposios ašies – 6 cm.

Sūriai paliekami kietėti kambario temperatūroje nuo 24 iki 48 valandų, tuomet pasūdomi sausa druska arba laikant sūryme, kol į juos įsigeria tinkamas druskos kiekis. Tada jie paliekami patalpose, kuriose temperatūra yra nuo 14 °C iki 18 °C, o drėgnis – didesnis nei 75 proc., ant iš neapdirbto medžio pagamintų lentynų; rūšies „Fresco“ sūris paliekamas nuo 20 iki 30 dienų, rūšies „Semistagionato“ sūris – nuo 60 iki 90 dienų, o rūšies „Stagionato“ – ne trumpiau nei 4 mėnesiams.“

Ženklinimas

Ženklinimas

Iki šiol gamintojų grupė nepriklausomai reguliavo su ženklinimu susijusias taisykles. Todėl buvo nuspręsta į specifikaciją įtraukti toliau pateikiamą straipsnį dėl ženklinimo. Į specifikaciją įtraukus ženklinimo taisykles ir nustačius nuorodos logotipą, vartotojai galės greitai atpažinti produktą. Be to, reklaminės kampanijos taps veiksmingesnės, nes visi SKVN žymimo sūrio „Pecorino Siciliano“ gamintojai galės naudoti bendrą grafinį atvaizdą.

„8 straipsnis

ŽENKLINIMAS IR PATEIKIMAS

SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ išsiskiria toliau nurodytomis savybėmis:

| a) | Pavidalas
  SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ gali būti parduodamas nepjaustytas ir (arba) gabalais tokių rūšių: „Fresco“, „Semistagionato“ ir „Stagionato“. Specialus gamintojo ženklas (EB ženklas) ir kilmės nuorodos ženklas (kazeino plokštelė) pateikiami ant visų trijų rūšių sūrių. Rūšies „Stagionato“ sūris be šių dviejų ženklų žymimas trečiu – prekės ženklu.
  Ant rūšies „Fresco“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Fresco“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir šešių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 999999) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

  Ant rūšies „Semistagionato“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Semistagionato“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir šešių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 999999) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

  Ant rūšies „Stagionato“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Stagionato“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir penkių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 67150) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

  Gamintojo atpažinties ženklas turi būti pateikiamas toje pačioje sūrio pusėje.
  Tik rūšies „Stagionato“ sūriui reikalingas prekės ženklas yra apskritimo formos, 8 cm skersmens, jo viduje lanku parašyta „Pecorino Siciliano“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 30 dydžio „Comic Sans“ šriftu, ir „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 30 dydžio „Arial“ šriftu. Viduryje pavaizduotas triskelionas. Identifikaciniu logotipu pažymimas bent vienas sūrio paviršius, tačiau tik praėjus 120 dienų brandinimo nuo pagaminimo datos. |
| --- | --- |

a)

Pavidalas

SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ gali būti parduodamas nepjaustytas ir (arba) gabalais tokių rūšių: „Fresco“, „Semistagionato“ ir „Stagionato“. Specialus gamintojo ženklas (EB ženklas) ir kilmės nuorodos ženklas (kazeino plokštelė) pateikiami ant visų trijų rūšių sūrių. Rūšies „Stagionato“ sūris be šių dviejų ženklų žymimas trečiu – prekės ženklu.

Ant rūšies „Fresco“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Fresco“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir šešių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 999999) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

Ant rūšies „Semistagionato“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Semistagionato“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir šešių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 999999) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

Ant rūšies „Stagionato“ sūrio esančioje kazeino plokštelėje turi būti žodžiai „Pecorino Siciliano“ juodos spalvos (CMYK = K100) 20 dydžio „Arial“ šriftu, „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 15 dydžio „Arial“ šriftu, „Stagionato“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 14 dydžio „Arial“ šriftu ir penkių skaitmenų identifikacinis serijos numeris (pavyzdžiui, 67150) juodos spalvos (CMYK = K100) 62 dydžio „Arial Bold“ šriftu. Ovale serijos numerio kairėje pavaizduotas triskelionas.

Gamintojo atpažinties ženklas turi būti pateikiamas toje pačioje sūrio pusėje.

Tik rūšies „Stagionato“ sūriui reikalingas prekės ženklas yra apskritimo formos, 8 cm skersmens, jo viduje lanku parašyta „Pecorino Siciliano“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 30 dydžio „Comic Sans“ šriftu, ir „D.O.P.“ – juodos spalvos (CMYK = K100) 30 dydžio „Arial“ šriftu. Viduryje pavaizduotas triskelionas. Identifikaciniu logotipu pažymimas bent vienas sūrio paviršius, tačiau tik praėjus 120 dienų brandinimo nuo pagaminimo datos.

| b) | Produkto pakuotė
  Ant visų nepjaustytų ar gabalais parduodamų sūrių pakuočių yra etiketė su identifikaciniu logotipu ir žodžiais „SKVN „Pecorino Siciliano“, taip pat visa pagal teisės aktus reikalinga informacija. Fasuotuose sūrio gabaluose, kaip kilmės įrodymas, turi būti dalis sūrio šono ir (arba) paviršiaus. Etiketė nėra reikalinga, jeigu produktas buvo supakuotas pardavimo vietoje ir todėl laikomas fasuotu. Taip pat leidžiama naudoti su pavadinimais, prekybiniais pavadinimais arba kolektyviniais ar individualiais prekių ženklais susijusias nuorodas ir (arba) grafinius atvaizdus, jeigu jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjo. Visiems SKVN gamintojams užtikrinama teisė naudoti identifikacinį logotipą.
  Ant pakuotės naudojamas identifikacinis logotipas turi atitikti toliau pateikiamas taisykles:






  1. | Turi matytis visas prekės ženklas. |
| --- | --- | --- |

b)

Produkto pakuotė

Ant visų nepjaustytų ar gabalais parduodamų sūrių pakuočių yra etiketė su identifikaciniu logotipu ir žodžiais „SKVN „Pecorino Siciliano“, taip pat visa pagal teisės aktus reikalinga informacija. Fasuotuose sūrio gabaluose, kaip kilmės įrodymas, turi būti dalis sūrio šono ir (arba) paviršiaus. Etiketė nėra reikalinga, jeigu produktas buvo supakuotas pardavimo vietoje ir todėl laikomas fasuotu. Taip pat leidžiama naudoti su pavadinimais, prekybiniais pavadinimais arba kolektyviniais ar individualiais prekių ženklais susijusias nuorodas ir (arba) grafinius atvaizdus, jeigu jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjo. Visiems SKVN gamintojams užtikrinama teisė naudoti identifikacinį logotipą.

Ant pakuotės naudojamas identifikacinis logotipas turi atitikti toliau pateikiamas taisykles:

1.

Turi matytis visas prekės ženklas.

| 2. | Išorėje, išilgai banguoto raudono (RGB = R160 G0 B0) vainiko išorinio pakraščio esantys žodžiai „PECORINO SICILIANO“ rašomi iš kairės į dešinę baltu „Verdana Bold“ šriftu. |
| --- | --- |

2.

Išorėje, išilgai banguoto raudono (RGB = R160 G0 B0) vainiko išorinio pakraščio esantys žodžiai „PECORINO SICILIANO“ rašomi iš kairės į dešinę baltu „Verdana Bold“ šriftu.

| 3. | Vidinėje logotipo dalyje, baltame apskritimo formos fone, pateikiamas stilizuotas nupieštas juodos spalvos (CMYK = K100) avies galvos atvaizdas. |
| --- | --- |

3.

Vidinėje logotipo dalyje, baltame apskritimo formos fone, pateikiamas stilizuotas nupieštas juodos spalvos (CMYK = K100) avies galvos atvaizdas.

| 4. | Po šiuo atvaizdu juodu (CMYK = K100) „Arial Bold“ šriftu pateikiami žodžiai „D.O.P.“. |
| --- | --- |

4.

Po šiuo atvaizdu juodu (CMYK = K100) „Arial Bold“ šriftu pateikiami žodžiai „D.O.P.“.

| 5. | Laikomasi proporcijų ir formų. |
| --- | --- |

5.

Laikomasi proporcijų ir formų.

Kita

Kita

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Apibendrinama su registracija susijusiuose dokumentuose ir specifikacijos santraukoje esanti informacija, kad produkto specifikacija atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnyje nurodytus reikalavimus.

„6 straipsnis

RYŠYS SU GEOGRAFINE VIETOVE

Sūris „Pecorino Siciliano“ – pusiau kaitintas, slėgtas avies pieno sūris. Šiam sūriui gaminti naudojamo pieno bendrosios ir juslinės savybės glaudžiai siejamos su ganyklų žole, suteikiančia pienui unikalių savybių, kurių negalima atkartoti niekur kitur. Iš tiesų, atlikus ne vieną mokslinį tyrimą paaiškėjo, kokį poveikį ganykla ir jos augalai turi pieno produktams, nulemdami jų cheminę ir aromatinę sudėtį. Be to, naudojant Sicilijos ėriukų kietą šliužo fermentą, sūris įgyja tam tikrą fermentinę struktūrą, kuri suteikia šiam sūriui kitiems avies pieno sūriams nebūdingų aromatų ir skonių. Nuo seno naudojamas, bet išradingas gamybos būdas, kuriam pasitelkiami tradiciniai (kai kurie iš jų – mediniai) įrankiai, taip pat lemia specifines savybes, dėl kurių sūris „Pecorino Siciliano“ yra išskirtinis produktas.

Savo kraštovaizdžio tipu išsiskirianti Sicilija yra puiki vieta sūriui „Pecorino Siciliano“ gaminti. Atokiausią šios salos dalį sudaro nelygios molio, kreidos ir klinčių kalvos. Labiausiai į vakarus nutolusiai Sicilijos daliai ir Egadų saloms būdingi molio ir smiltainio dirvožemiai. Eolijos salose ir Ustikos bei Pantelerijos salose yra vulkaninės kilmės dirvožemių. Sicilijos lygumos yra aliuvinės ir labai atokios, jose yra labai derlingų dirvožemių, kuriuose daug kalio. Šioje aplinkoje esančiose natūraliose ir kultūrinėse ganyklose daug laukinių augalų ir vietinių ekotipų, kurie lemia pieno savybes ir sudėtį, suteikdami galutiniam produktui savitą skonį.

Dėl platumos ir išskirtinės topografijos labai skiriasi sūrio „Pecorino Siciliano“ gamybos vietovės klimatas įvairiose salos dalyse. Visgi vietovėje vyrauja Viduržemio jūros regiono klimatas. Tačiau dėl greta stūksančių kalnų ir jūros skiriasi mikroklimatas. Apskritai pakrančių vietovėse karšta, sausa ir jose visada gerai cirkuliuoja oras, o toliau nuo jūros esančiose vietovėse vyrauja vėjuotas ir drėgnas klimatas. Pakrantėse iškrenta nedaug kritulių, o aukštesnėse vietovės dalyse jų gausu. Dažniausiai kritulių sulaukiama žiemą.

Sicilijoje nuo seno puoselėjamos avių auginimo ir sūrio gamybos tradicijos. Netgi šiandien avys auginamos tradiciniu būdu, aptvaruose avims suteikiama jų gerovei būtina pastogė. Tai daro teigiamą poveikį avių duodamo pieno kokybei, o pienas suteikia sūriui „Pecorino Siciliano“ išskirtinių savybių.

Sūris „Pecorino Siciliano“ neatsiejamas nuo tam tikrų saloje esančių dirvožemių sąlygų, vietos pašarinių augalų, gamybos metodų, vietos avių populiacijos ir besikeičiančios atmosferos, kurioje yra tam tikrų visur esančių mikrofloros elementų, dėl kurių šis vietos sūris yra išskirtinis.

Niekas negali pasakyti, nuo kada gaminamas šis sūris. Jis kildinamas iš tų laikų, kai kiekvienas avių augintojas iš turimo pieno pradėjo gaminti sūrį „Pecorino Siciliano“, naudodamas senuosius metodus ir, svarbiausia, visą istorinę medinę įrangą, t. y. pienui rauginti skirtą kubilą ir sūriui brandinti skirtas medines lentas.

Taigi šio sūrio gamyba yra nenuginčijamas ir išskirtinis Sicilijos istorijos ir kultūros paveldas, o kartu ir patikimas bei nuolat besiplėtojantis prekybos šaltinis.“

Apibendrinama su registracija susijusiuose dokumentuose ir specifikacijos santraukoje esanti informacija, kad produkto specifikacija atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnyje nurodytus reikalavimus.

„4 straipsnis

KILMĖS ĮRODYMAS

Kiekvienas gamybos procesas prižiūrimas registruojant pradinius ir galutinius proceso produktus. Šie bei kiti metodai (pavyzdžiui, gamintojai ir pakuotojai įtraukiami į atitinkamą kontrolės institucijos tvarkomą sąrašą, taip pat tai institucijai skubiai pranešama apie pagamintus kiekius) padeda užtikrinti, kad produktas būtų atsekamas. Kontrolės institucija gali tikrinti visus įregistruotus fizinius ir juridinius asmenis pagal gamybos specifikacijos sąlygas ir atitinkamą stebėjimo planą.“

Pridedamas specialus straipsnis dėl kontrolės, kurio nėra pagrindinėje specifikacijoje, kad produkto specifikacija atitiktų Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnyje nurodytus reikalavimus.

„7 straipsnis

PATIKROS

Produkto atitikties specifikacijai patikra atliekama įstaigoje, atitinkančioje Reglamente (ES) Nr. 1151/2012 nustatytas taisykles. Ši įstaiga yra viešojo sektoriaus institucija – CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa – Mare. 97100 Ragusa, Italy, tel. +39 0932660411.

Faksas +39 0932660449, el. paštas dop@pec.corfilac.it“

BENDRASIS DOKUMENTAS

„PECORINO SICILIANO“

„PECORINO SICILIANO“

ES Nr.
  PDO-IT-0019-AM01 – 2018 6 4

ES Nr.

PDO-IT-0019-AM01 – 2018 6 4

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   [SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

[SKVN arba SGN] pavadinimas (-ai)

„Pecorino Siciliano“

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Vartotojams pateikiamas SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ – cilindro formos sūris plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi, gaminamas iš žalio pieno ir pusiau kaitintas.

Vartotojams pateikiamoms SKVN žymimo sūrio „Pecorino Siciliano“ rūšims „Fresco“ („Šviežias“), „Semistagionato“ („Pusiau brandintas“) ir „Stagionato“ („Brandintas“) būdingos šios savybės:

| | „Fresco“







  — | Brandinimas: nuo 20 iki 30 dienų, |
| --- | --- | --- |

„Fresco“

„Fresco“

—

Brandinimas: nuo 20 iki 30 dienų,

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi, |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi,

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm, |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm,

| — | svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio, |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio,

| — | paviršius: be žievės, baltos arba šiaudų geltonumo spalvos išorinis sluoksnis, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai, |
| --- | --- |

—

paviršius: be žievės, baltos arba šiaudų geltonumo spalvos išorinis sluoksnis, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai,

| — | masė: baltos arba šiaudų geltonumo spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių, |
| --- | --- |

—

masė: baltos arba šiaudų geltonumo spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių,

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui, |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui,

| — | skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo, |
| --- | --- |

—

skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo,

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

| | „Semistagionato“








  — | Brandinimas: nuo 60 iki 90 dienų, |
| --- | --- | --- |

„Semistagionato“

„Semistagionato“

—

Brandinimas: nuo 60 iki 90 dienų,

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi, |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi,

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm, |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 10 iki 20 cm, o šono aukštis – nuo 10 iki 20 cm,

| — | svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio, |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 3 iki 5 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio,

| — | paviršius: plona šiaudų geltonumo spalvos plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai, |
| --- | --- |

—

paviršius: plona šiaudų geltonumo spalvos plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai,

| — | masė: nuo šiaudų geltonumo iki ryškiai geltonos spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių, |
| --- | --- |

—

masė: nuo šiaudų geltonumo iki ryškiai geltonos spalvos, kartais su juodųjų pipirų grūdeliais, standi, su nedaug skylučių,

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui, |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui,

| — | skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo, |
| --- | --- |

—

skonis: saldus, su juntamu ganyklos kvapu, rūšies „Pepato“ sūris nežymiai pagardintas prieskoniais. Nesijaučia pašalinio nemalonaus (ūkio) kvapo,

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

| | „Stagionato“








  — | Brandinimas: ne mažiau kaip 120 dienų, |
| --- | --- | --- |

„Stagionato“

„Stagionato“

—

Brandinimas: ne mažiau kaip 120 dienų,

| — | forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi; |
| --- | --- |

—

forma: cilindro, plokščiu arba, kai jis didesnis, nežymiai įdubusiu paviršiumi;

| — | matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 15 iki 30 cm, o šono aukštis – nuo 15 iki 25 cm, |
| --- | --- |

—

matmenys: plokščių paviršių skersmuo turi būti nuo 15 iki 30 cm, o šono aukštis – nuo 15 iki 25 cm,

| — | svoris: nuo 6 iki 14 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio, |
| --- | --- |

—

svoris: nuo 6 iki 14 kg, priklausomai nuo sūrio dydžio,

| — | paviršius: gelsva plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai, |
| --- | --- |

—

paviršius: gelsva plutelė, matomi krepšio, kuriame jis pagamintas, atspaudai,

| — | masė: šiaudų geltonumo spalvos, standi, su nedaug skylučių, |
| --- | --- |

—

masė: šiaudų geltonumo spalvos, standi, su nedaug skylučių,

| — | kvapas: būdingas avių pieno sūriui, |
| --- | --- |

—

kvapas: būdingas avių pieno sūriui,

| — | skonis: būdingas prieskonių skonis, |
| --- | --- |

—

skonis: būdingas prieskonių skonis,

| — | procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos. |
| --- | --- |

—

procentinė riebalų dalis: ne mažiau kaip 40 proc. sausosios medžiagos.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ gaminamas iš žalio nenugriebto įvairių paprastų ir sukryžmintų veislių avių pieno.

Avys minta natūralia ir (arba) kultūrinių ganyklų žole, yra šeriamos šviežiais pašarais, šienu ir šiaudais. Bent 80 proc. pastarųjų dviejų pašarų sausosios medžiagos kasmet gaunama iš bendrojo dokumento 4 straipsnyje nustatytos gamybos vietovės. Avis leidžiama šerti grūdais, ankštiniais augalais ir paprastais arba sudėtiniais koncentruotais gyvulių pašarais. Šeriant avis draudžiama naudoti iš gyvūnų, augalų arba dobilų, valgomojo manioko ar jų dalių (pavyzdžiui, sėklų) pagamintus produktus. Taip pat draudžiama naudoti silosą ir šienainį.

Pienui rauginti naudojamas šliužo fermentas paimamas iš specifikacijoje išvardytų veislių žinduklių ėriukų šliužo. Jis turi būti išgaunamas nustatytoje gamybos vietovėje.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi gamybos etapai turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

SKVN žymimas sūris „Pecorino Siciliano“ gali būti parduodamas nepjaustytas ir (arba) gabalais tokių rūšių: „Fresco“, „Semistagionato“ ir „Stagionato“. Fasuotuose sūrio gabaluose, kaip kilmės įrodymas, turi būti dalis sūrio šono ir (arba) paviršiaus. Etiketė nėra reikalinga, jeigu produktas buvo supakuotas pardavimo vietoje ir todėl laikomas fasuotu.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialus gamintojo ženklas (EB ženklas) ir kilmės nuorodos ženklas (kazeino plokštelė) pateikiami ant visų trijų rūšių sūrių. Rūšies „Stagionato“ sūris be šių dviejų ženklų žymimas trečiu – prekės ženklu.

Ant visų nepjaustytų ar gabalais parduodamų sūrių pakuočių yra etiketė su identifikaciniu logotipu ir žodžiais „SKVN „Pecorino Siciliano“, taip pat visa pagal teisės aktus reikalinga informacija. Taip pat leidžiama naudoti su pavadinimais, prekybiniais pavadinimais arba kolektyviniais ar individualiais prekių ženklais susijusias nuorodas ir (arba) grafinius atvaizdus, jeigu jie nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjo.

Image 6

Be papildomų nuorodų, kurios pateikiamos su trijų skirtingų rūšių („Fresco“, „Semistagionato“ ir „Stagionato“) sūriais, į nuorodą „Pecorino Siciliano“ negalima įtraukti kitų nei šiame bendrajame dokumente išvardyti terminų, įskaitant būdvardžius extra, superiore, fine, scelto (išskirtinis), selezionato (rinktinis) ir pan. Leidžiama naudoti su pavadinimais, prekybiniais pavadinimais arba prekių ženklais susijusias nuorodas, kurios nėra giriamojo pobūdžio ir neklaidina pirkėjo, jeigu jų matmenys daug mažesni už SKVN logotipe pateiktų įrašų matmenis.

extra

superiore

fine

scelto

selezionato

Nuoroda „Pecorino Siciliano“ neverčiama.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė, kurioje auginamos avys, gaunamas pienas ir gaminamas bei brandinamas sūris „Pecorino Siciliano“, apima visą Sicilijos regiono teritoriją.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Sūris „Pecorino Siciliano“ – pusiau kaitintas avies pieno sūris, gaminamas iš žalio avies pieno. Šiam sūriui gaminti naudojamo pieno bendrosios ir juslinės savybės glaudžiai siejamos su ganyklų žole, suteikiančia pienui unikalių savybių, kurių negalima atkartoti niekur kitur. Iš tiesų, atlikus ne vieną mokslinį tyrimą paaiškėjo, kokį poveikį ganykla ir jos augalai turi pieno produktams, nulemdami jų cheminę ir aromatinę sudėtį. Be to, naudojant Sicilijos ėriukų kietą šliužo fermentą, sūris įgyja tam tikrą fermentinę struktūrą, kuri suteikia šiam sūriui kitiems avies pieno sūriams nebūdingų aromatų ir skonių. Nuo seno naudojamas, bet išradingas gamybos būdas, kuriam pasitelkiami tradiciniai (kai kurie iš jų – mediniai) įrankiai, taip pat lemia specifines savybes, dėl kurių sūris „Pecorino Siciliano“ yra išskirtinis produktas.

Savo kraštovaizdžio tipu išsiskirianti Sicilija yra puiki vieta sūriui „Pecorino Siciliano“ gaminti. Atokiausią šios salos dalį sudaro nelygios molio, kreidos ir klinčių kalvos. Labiausiai į vakarus nutolusiai Sicilijos daliai ir Egadų saloms būdingi molio ir smiltainio dirvožemiai. Eolijos salose ir Ustikos bei Pantelerijos salose yra vulkaninės kilmės dirvožemių. Sicilijos lygumos yra aliuvinės ir labai atokios, jose yra labai derlingų dirvožemių, kuriuose daug kalio. Šioje aplinkoje esančiose natūraliose ir kultūrinėse ganyklose daug laukinių augalų ir vietinių ekotipų, kurie lemia pieno savybes ir sudėtį, suteikdami galutiniam produktui savitą skonį.

Dėl platumos ir išskirtinės topografijos labai skiriasi sūrio „Pecorino Siciliano“ gamybos vietovės klimatas įvairiose salos dalyse. Visgi vietovėje vyrauja Viduržemio jūros regiono klimatas. Tačiau dėl greta stūksančių kalnų ir jūros skiriasi mikroklimatas. Apskritai pakrančių vietovėse karšta, sausa ir jose visada gerai cirkuliuoja oras, o toliau nuo jūros esančiose vietovėse vyrauja vėjuotas ir drėgnas klimatas. Pakrantėse iškrenta nedaug kritulių, o aukštesnėse vietovės dalyse jų gausu. Dažniausiai kritulių sulaukiama žiemą.

Sicilijoje nuo seno puoselėjamos avių auginimo ir sūrio gamybos tradicijos. Netgi šiandien avys auginamos tradiciniu būdu, aptvaruose avims suteikiama jų gerovei būtina pastogė. Tai daro teigiamą poveikį avių duodamo pieno kokybei, o pienas suteikia sūriui „Pecorino Siciliano“ išskirtinių savybių.

Sūris „Pecorino Siciliano“ neatsiejamas nuo tam tikrų saloje esančių dirvožemių sąlygų, vietos pašarinių augalų, gamybos metodų, vietos avių populiacijos ir besikeičiančios atmosferos, kurioje yra tam tikrų visur esančių mikrofloros elementų, dėl kurių šis vietos sūris yra išskirtinis.

Niekas negali pasakyti, nuo kada gaminamas šis sūris. Jis kildinamas iš tų laikų, kai kiekvienas avių augintojas iš turimo pieno pradėjo gaminti sūrį „Pecorino Siciliano“, naudodamas senuosius metodus ir, svarbiausia, visą istorinę medinę įrangą, t. y. pienui rauginti skirtą kubilą ir sūriui brandinti skirtas medines lentas.

Taigi šio sūrio gamyba yra nenuginčijamas ir išskirtinis Sicilijos istorijos ir kultūros paveldas, o kartu ir patikimas bei nuolat besiplėtojantis prekybos šaltinis.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità“, paskui ekrano kairėje – „Prodotti DOP IGP STG“ (SKVN, SGN, GTG nuorodomis žymimi produktai) ir galiausiai – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos produktų specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/38

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 170/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„FRAISE DU PÉRIGORD“

ES Nr. PGI-FR-0133-AM01–2017 8 11

SKVN ( )SGN (X)

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| Tarpšakinė asociacija „Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord“ (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANCE |

Tarpšakinė asociacija „Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord“ (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANCE

Tel. + 33 0622062573

El. paštas contact@fraiseduperigord.com

Sudėtis ir teisėtas interesas Asociacijai priklauso „Fraise du Périgord“ augintojai ir ekspeditoriai. Todėl ji turi teisę prašyti specifikacijos pakeitimų.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

☐ Produkto pavadinimas

☒ Produkto aprašymas

☒ Geografinė vietovė

☒ Kilmės įrodymas

☒ Gamybos būdas

☒ Ryšys su geografine vietove

☒ Ženklinimas

☒ Kita: specifikacijos turinio išbraukimas, kontaktinių duomenų atnaujinimas, produkto tipas, pakavimas, kontrolės įstaigos, nacionaliniai reikalavimai, bendrojo dokumento atnaujinimas.

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

Prašymai pakeisti specifikaciją visų pirma susiję su poreikiu peržiūrėti galiojančios specifikacijos nuostatas ir jas suderinti atsižvelgiant į pasikeitusius SGN reikalavimus (SGN registruota 2004 m.).

5.1.   Produkto aprašymas

Siekiant labiau atkreipti dėmesį į produkto „Fraise du Périgord“ aprašymą, visa ši specifikacijos dalis pakeičiama ir perrašoma. Išbraukiama žodyne pateikta braškės apibrėžtis.

Galiojančioje specifikacijoje pateikiamas aprašymas keičiamas taip:

„Braškės „Fraise du Périgord“ auginamos dirvožemyje ir skinamos, kai sunoksta.

Jos auginamos iš veislių, kurias dėl skoninių savybių atrinko grupės Tarpšakinė veislių patvirtinimo komisija. Prekės vienetą sudaro tik tos pačios veislės braškės.

„Fraise du Périgord“ turi būti sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios. Joms būdingas mažiausias cukraus kiekis (Brikso vertė), kuris nustatomas atsižvelgiant į derliaus ėmimo laikotarpį ir veislę. Braškių spalva, dydis ir sunokimo laipsnis turi būti vienodi. Braškės turi būti aukščiausios arba I kategorijos.

„Fraise du Périgord“ parduodamos šviežios arba greitai užšaldytos.

Šviežios braškės turi būti su šviežiais žaliais lapeliais. Nepriklausomai nuo pakuotės, braškės turi būti kruopščiai sudėtos.

Braškės užšaldomos nepjaustytos arba pjaustytos, su koteliais arba be kotelių.“

Svarbiausio pakeitimo tikslas – įtraukti šaldytų braškių formą.

Dėl šaldytos formos įtraukimo padidėja šaldytų braškių, tiekiamų žemės ūkio ir maisto pramonės įmonėms, kurios pageidauja žinoti visų pirma uogienėms gaminti naudojamų šaldytų braškių kilmę, vertė. Pirkdami greitai užšaldytas braškes perdirbėjai gali tolygiai planuoti gamybą, kad užtikrintų produkto, kuris šviežias išsilaiko labai trumpai (tik kelias dienas), kokybę.

Užšaldomos tik tos braškės, kurios atitinka šviežių braškių su SGN pardavimo kriterijus. Nėra jokių auginimo ar rūšiavimo sąlygų skirtumų. Šis pakeitimas nedaro poveikio ryšiui su produkto „Fraise du Périgord“ kilme.

Tam, kad nebūtų pakenkta skoninėms „Fraise du Périgord“ savybėms, nuo kurių priklauso geras šio produkto vardas, užšaldoma per trumpą laikotarpį (72 val.).

Grupės atlikti tyrimai parodė, kad greito užšaldymo metodas nekenkia juslinėms produkto savybėms (cukraus kiekiui, tolygiam sunokimui ir pan.). Be to, taip neleidžia uogoms sulipti, o dėl to galėtų pablogėti produkto pateikimo kokybė (spalva, dydis ir pan.). „Fraise du Périgord“ išlieka sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios.

Aprašyme išskiriamos šviežioms ir greitai užšaldytoms „Fraise du Périgord“ būdingos bendrosios savybės ir išvardijami šviežių bei greitai užšaldytų braškių pardavimo skirtumai.

Greitai užšaldytos „Fraise du Périgord“ gali būti pateikiamos nepjaustytos arba pjaustytos, su koteliais arba be kotelių, o šviežios „Fraise du Périgord“ – nepjaustytos ir su šviežiais žaliais lapeliais.

Į bendrąjį aprašymą įtraukiama nuostata, kad „„Fraise du Périgord“ auginamos dirvožemyje“. Šiuo pakeitimu siekiama pabrėžti „Fraise du Périgord“ auginimo ypatumą, kuris jau nurodytas paskelbtoje specifikacijos santraukoje ir specifikacijoje, tačiau neaprašytas specifikacijos dalyje „Produkto aprašymas“. Tas pats pasakytina apie patikslinimą „Prekės vienetą sudaro tik tos pačios veislės braškės“. Šiame sakinyje pernelyg siauros reikšmės žodis „dėžutė“ pakeistas žodžių junginiu „prekės vienetas“. Šiuo pakeitimu suteikiama galimybė „Fraise du Périgord“ parduoti ne dėžutėje, o kitokioje taroje ir taip geriau prisitaikyti prie vartotojų lūkesčių.

Produkto „Fraise du Périgord“ apibūdinimas apibendrinamas tokiu sakiniu: „Braškės „Fraise du Périgord“ turi būti sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios.“ Išbraukiamas tekstas: „Braškės turi blizgėti. Forma turi būti vienoda, be defektų (gaidžio skiauterės ar pan. formos). Braškės turi būti nesupuvusios ir be ligų požymių. Liečiant turi būti jaučiamas braškės standumas.“ Visos šios detalės pakartojamos pirmiau pateiktame sakinyje vartojant būdvardžius „sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios“.

Be to, išbraukiama nuoroda į „ryškiai raudoną“ spalvą. Ši nuoroda nėra tikslus kriterijus, nes galiojančioje specifikacijoje patikslinama, kad šis kriterijus gali kisti priklausomai nuo veislės. Nuo šiol naujoje specifikacijoje nurodoma, kad „„Fraises du Périgord“ yra tolygios, veislei būdingos ir patvirtinimo lentelės kriterijus atitinkančios spalvos“.

Kadangi veislių sąrašas nėra išsamus ir gali kisti, o atrankos procedūra priklauso nuo auginimo metodo, išbraukiamas šis tekstas:

„Kiekviena nauja veislė į veislių, kurioms gali būti taikoma SGN, sąrašą įtraukiama atskiru dokumentu.

Leidžiamos šios veislės, kurioms gali būti taikoma SGN:

| — | nuo pavasario pradžios iki spalio 31 d. auginamos veislės: ’Gariguette’, ’Elsanta’, ’Darselect’, ’Seascape’ ir ’Mara des Bois’, |
| --- | --- |

—

nuo pavasario pradžios iki spalio 31 d. auginamos veislės: ’Gariguette’, ’Elsanta’, ’Darselect’, ’Seascape’ ir ’Mara des Bois’,

| — | nuo birželio 15 d. iki spalio 31 d. auginamos veislės: ’Selva’.“ |
| --- | --- |

—

nuo birželio 15 d. iki spalio 31 d. auginamos veislės: ’Selva’.“

Veiklos vykdytojų atvežtų braškių partijų patvirtinimo centruose kriterijai perkeliami ir nuo šiol pateikiami dalyje „Gamybos metodas“.

Bendrojo dokumento dalyje „Produkto aprašymas“ pateikiama nauja specifikacijos redakcija. Palyginti su specifikacijos santrauka, įtraukiamos detalės, susijusios su greitai užšaldytomis braškėmis, be to, išbraukiama pareiga braškes pardavinėti 250 arba 500 g dėžutėse, nes ji pernelyg varžo prekybą.

5.2.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Geografinės vietovės ribos nekeičiamos. Specifikacijoje ir bendrajame dokumente daromi formalaus pobūdžio pakeitimai: kantonų ir komunų sąrašas pakeičiamas visų komunų sąrašu, bet vietovės ribos nekeičiamos. Siekiant ištaisyti galiojančioje specifikacijoje pateiktame sąraše padarytą klaidą, įtraukiama viena pamiršta komuna (Saint Pantaly d’Ans), kuri yra nustatytoje vietovėje ir atitinkamai pažymėta žemėlapyje. Geografinės vietovės žemėlapis pakeičiamas nauju, aiškesniu žemėlapiu.

Galiojančioje specifikacijoje ir specifikacijos santraukoje išbraukiamos detalės, susijusios su geografinės vietovės aprašymu. Paliekamas tik „Fraise du Périgord“ geografinės gamybos vietovės aprašymas. Jis perkeliamas į 6 dalį „Duomenys, kuriais patvirtinamas ryšys su geografine vietove“. Išbraukiama bendroji informacija, kuri nėra tiesiogiai susijusi su „Fraise du Périgord“ geografine vietove.

5.3.   Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Dalis „Nustatytos vietovės augintojų sąrašas“:

„Braškių, kurioms gali būti suteikta SGN, augintojai turi dirbti pirmiau nustatytoje gamybos vietovėje ir atitikti šios specifikacijos reikalavimus.

Augintojai įrašomi į sąrašą, kurį atnaujina prekybos įstaigos.“

pakeičiama nauja, šalies teisines nuostatas atitinkančia dalimi:

„Grupė patikrina kiekvieno SGN „Fraise du Périgord“ auginimo ar pakavimo veikla užsiimančio veiklos vykdytojo tapatybę ir prieš atitinkamos veiklos pradžią suteikia veiklos vykdytojams leidimą.“

Dalis „Auginimas nustatytoje vietovėje esančiuose registruotuose sklypuose“ perkeliama į dalį „Gamybos būdas“:

„Braškės „Fraise du Périgord“ skinamos kiekvienais metais atrenkamuose ir registruojamuose sklypuose. Sklypų atrankos ir registracijos kriterijai yra tokie:

| — | sklypo geografinė padėtis: nustatytoje vietovėje, |
| --- | --- |

—

sklypo geografinė padėtis: nustatytoje vietovėje,

| — | sklypo savybės: lengvai įšylantis ir neužliejamas dirvožemis. |
| --- | --- |

—

sklypo savybės: lengvai įšylantis ir neužliejamas dirvožemis.

Kiekvienam registruotam braškių auginimo sklypui suteikiamas kadastrinis numeris.“

Dalis „Produkto atsekamumas prekybos grandinėje“ išbraukiama ir perkeliama.

Šios specifikacijos dalies pradžioje įtraukiama toliau nurodyta pastraipa, kurioje pateikiamas specifikacijoje nustatytas atsekamumo procedūros tikslas:

„Po derliaus nuskynimo užtikrinamas atsekamumas nuo gamybos pradžios iki pabaigos. Tokio atsekamumo tikslas:

| — | nustatyti seką nuo vartotojo iki augintojo, |
| --- | --- |

—

nustatyti seką nuo vartotojo iki augintojo,

| — | suteikti augintojui galimybę atsekti sklypus, kuriuose tam tikru metu buvo nuimtas derlius, |
| --- | --- |

—

suteikti augintojui galimybę atsekti sklypus, kuriuose tam tikru metu buvo nuimtas derlius,

| — | pagal augintojo suteiktą partijos numerį atsekti partijas prekybos etape.“ |
| --- | --- |

—

pagal augintojo suteiktą partijos numerį atsekti partijas prekybos etape.“

Anksčiau dalyje „Gamybos būdas“ buvusi partijos apibrėžtis pateikiama šioje dalyje ir papildoma laiko bei vietos nuorodomis:

„Braškių partija – tai pačiai veislei priklausančių braškių, kurias vienas augintojas per pusdienį nuskynė tame pačiame braškių sklype, kiekis.“

Šioje apibrėžtyje nuoroda į „kadastrinį“ sklypą pakeičiama nuoroda į „braškių auginimo sklypą“, kuri sutampa su dalyje „Gamybos būdas“ pateikta apibrėžtimi. Braškių auginimo sklypas gali apimti vieną ar kelis kadastrinius sklypus, taigi ši nuoroda yra tinkamesnė kontrolės tikslais, nes atitinka gamybos vienetą.

Kaip ir dalyje „Gamybos būdo aprašymas“, įtraukiama pareiga pildyti ūkio žurnalą, kuriame nurodoma auginimo praktika:

„Kiekviename sklype taikoma auginimo praktika registruojama ūkio žurnale, kuris pildomas popierinėje arba kompiuterinėje laikmenoje. Šie įrašai leidžia sužinoti visus kiekviename braškių auginimo sklype atliekamus veiksmus ir taikomus metodus.

Braškių sklypai šiame žurnale registruojami kasmet prieš braškių auginimą.“

Įtraukiama pastraipa, kurioje apibrėžiamas gavimo patvirtinimo kvitas, kuris pakeičia „padėklo pristatymo kortelę“. Šiame sektoriuje būtent terminas „gavimo patvirtinimo kvitas“ dabar pakeičia ankstesnę kortelę, kurios turinys naujajame kvite išlaikomas ir papildomas pareiga pateikti braškių auginimo sklypo numerį arba nuorodą. Išbraukiamas patikslinimas dėl pakuotės tipo (500 arba 250 g dėžutės), nes, kaip minėta, terminas „dėžutė“ išbraukiamas.

Tas pats pasakytina apie pastraipą, susijusią su „patvirtinimo kortele“, kuri pakeičia „padėklo kortelę“. Šiame sektoriuje būtent terminas „patvirtinimo kortelė“ dabar pakeičia padėklo kortelę, kurios turinys naujajame dokumente išlaikomas ir papildomas pareiga nurodyti pristatymo laiką ir įvairius patikrintus kriterijus:

| — | braškių auginimo sklypo numerį arba nuorodą, |
| --- | --- |

—

braškių auginimo sklypo numerį arba nuorodą,

| — | cukraus kiekį, |
| --- | --- |

—

cukraus kiekį,

| — | uogų temperatūrą, |
| --- | --- |

—

uogų temperatūrą,

| — | priėmusio asmens duomenis, |
| --- | --- |

—

priėmusio asmens duomenis,

| — | patvirtinimo balą pagal kiekvieną patvirtinimo lentelėje nurodytą kriterijų, |
| --- | --- |

—

patvirtinimo balą pagal kiekvieną patvirtinimo lentelėje nurodytą kriterijų,

| — | SGN „Fraise du Périgord“ patvirtinimą. |
| --- | --- |

—

SGN „Fraise du Périgord“ patvirtinimą.

Siekiant pagerinti atsekamumą, įtraukiama ir tokia nuostata:

| — | „Kiekviena partija identifikuojama pagal patvirtinimo kortelės, užpildytos priimant partiją, numerį.“ |
| --- | --- |

—

„Kiekviena partija identifikuojama pagal patvirtinimo kortelės, užpildytos priimant partiją, numerį.“

Paliekama pareiga ant supakuoto produkto nurodyti numerį, pagal kurį galima nustatyti augintoją. Kaip ir likusioje specifikacijos dalyje, terminą „dėžutė“ pakeičia terminas „vartotojui skirtas prekės vienetas“.

Įtraukiama pastraipa, kurioje apibrėžiamas „pristatymo ir (arba) sąskaitos faktūros kvitas“, pakeitęs terminą „siuntimo kortelė“. Šiame sektoriuje būtent toks terminas dabar pakeičia siuntimo kortelę, kurios turinys naujajame dokumente patikslinamas, įskaitant greitai užšaldyti skirtų uogų atvejį:

„Kvituose nurodoma ši informacija: patvirtinimo kortelės numeris (partijos numeris), veislės pavadinimas, pakuotės tipas, kiekis, siuntimo data ir valanda.“

Be to, įtraukiamas tekstas apie greitai užšaldyto produkto stebėseną:

„Perdirbėjai tvarko medžiagų apskaitą.

Kiekviena greitai užšaldytų braškių partija identifikuojama pagal laikymo kortelę, kurioje nurodoma:

| — | padėklo numeris šaldymo ceche, |
| --- | --- |

—

padėklo numeris šaldymo ceche,

| — | kliento padėklo numeris (jei yra), |
| --- | --- |

—

kliento padėklo numeris (jei yra),

| — | pristatymo kvito numeris, |
| --- | --- |

—

pristatymo kvito numeris,

| — | produkto ir veislės pavadinimas, |
| --- | --- |

—

produkto ir veislės pavadinimas,

| — | pakuočių skaičius, |
| --- | --- |

—

pakuočių skaičius,

| — | grynasis svoris po užšaldymo, |
| --- | --- |

—

grynasis svoris po užšaldymo,

| — | užšaldymo data ir valanda, |
| --- | --- |

—

užšaldymo data ir valanda,

| — | minimalus tinkamumo vartoti terminas.“ |
| --- | --- |

—

minimalus tinkamumo vartoti terminas.“

Taip pat, siekiant palengvinti stebėsenos kontrolę, įtraukiama dokumentų archyvavimo trukmė:

„Visi susiję veiklos vykdytojai kiekvienos partijos atsekamumą užtikrinančius dokumentus turi saugoti mažiausiai dvejus metus.“

Visų šių pakeitimų tikslas – patikslinti reikalaujamus įrašus, skirtus atsekamumui pagerinti ir patikrinimams palengvinti.

5.4.   Gamybos būdas

Gamybos būdas

Visa ši dalis perrašoma, siekiant patobulinti jos struktūrą, turinį ir nurodytus kontroliuotinus punktus. Todėl visos ankstesnės pastraipos išbraukiamos ir pakeičiamos naujomis. Vis dėlto reikia atkreipti dėmesį į tai, kad perrašymas iš esmės nekeičia pagrindinių šios SGN savybių: braškės auginamos dirvožemyje, sklypai atrenkami ir registruojami, veislės atrenkamos, sunokusios braškės skinamos rankomis.

Sklypų registravimas

Sklypų registravimas

Siekiant pagerinti produkto atsekamumą, įtraukiama braškių auginimo sklypo apibrėžtis, suderinta su partijos apibrėžtimi. Apibrėžtis yra tokia:

„Braškių auginimo sklypas apibrėžiamas kaip visuma šiltnamių, kuriuose, nepriklausomai nuo augalų tipo, naudojamas vienodas auginimo, t. y. tręšimo, drėkinimo ir augalų apsaugos, būdas ir kuriuose įrengta atskira vietinė drėkinimo sistema. Viename braškių auginimo sklype auginama tik viena braškių veislė.“

Papildoma kasmetinė sklypų atrankos ir registracijos procedūra.

Įtraukiama nuoroda į „braškių auginimo“ sklypą, atitinkanti pirmiau pateiktą apibrėžtį.

Įtraukiama metinės inventorizacijos sąvoka. Ja patikslinama procedūra, kurios turi laikytis veiklos vykdytojai.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nurodytą geografinės vietovės ypatumą ir aprašytas geologines bei dirvožemio savybes, papildomi atrankos kriterijai (smėlingas, drėgmei laidus, nekalkingas dirvožemis):

„Kiekvienais metais braškių auginimo sklypai atrenkami ir registruojami.

Prieš sodindami braškes, augintojai kartu su grupės įgaliotu specialistu kiekvienais metais atlieka „Fraise du Périgord“ auginti skirtų sklypų inventorizaciją.

Specialistas atsižvelgia į tokius kriterijus: dirvožemis kruopščiai parinktas atsižvelgiant į dirvožemio ir klimato sąlygas (smėlingas, drėgmei laidus, nekalkingas dirvožemis). Parinkta dirva lengvai įšyla ir yra neužliejama, o dirvožemiui būdingas rūgštingumas palankiai veikia braškių augimą.“

Įtraukiami patikslinimai dėl sklypų atnaujinimo. Augalų rotacijos reikalavimas paliekamas, be to, įtraukiama sklypo vegetacinės ramybės trukmė (lygi braškyno įveisimo trukmei). Nuo šiol dirvožemio apdirbimą reguliuoja grupė. Ji veiklos vykdytojams pateikia referencinių produktų sąrašą.

„Siekiant sumažinti problemas, susijusias su dirvožemio išsekimu ar anksčiau augintomis monokultūromis, sklypai prieš kiekvieną naują sodinimą gali būti atnaujinami tokiais būdais:

| — | taikant augalų rotacijos praktiką. Šiuo atveju dirvožemio vegetacinės ramybės trukmė yra ne trumpesnė negu braškyno įveisimo trukmė, |
| --- | --- |

—

taikant augalų rotacijos praktiką. Šiuo atveju dirvožemio vegetacinės ramybės trukmė yra ne trumpesnė negu braškyno įveisimo trukmė,

| — | apdirbant dirvožemį. Ruošiant dirvožemį pirmenybė pagal galimybes teikiama nestipriam dezinfekavimui (visų pirma garais). Dirvožemiui apdoroti naudotini produktai nurodyti grupės pateiktame referencinių produktų sąraše.“ |
| --- | --- |

—

apdirbant dirvožemį. Ruošiant dirvožemį pirmenybė pagal galimybes teikiama nestipriam dezinfekavimui (visų pirma garais). Dirvožemiui apdoroti naudotini produktai nurodyti grupės pateiktame referencinių produktų sąraše.“

Tręšimas, drėkinimas, augalų apsauga

Tręšimas, drėkinimas, augalų apsauga

Įtraukiamos detalės, pagal kurias analizuojamas kiekvieno naujo braškyne įrengto sklypo dirvožemis. Remiantis šia analize prieš kiekvieną kasmetinį braškių sodinių sodinimą rengiamas dirvožemio pagerinimo ir tręšimo planas.

Ši nuostata išdėstoma taip:

„Prieš kiekvieną sodinimą augintojai arba jų prašymu grupės įgaliotas specialistas parengia bendrąjį dirvožemio gerinimo ir tręšimo planą.

Šis planas rengiamas pagal išsamios dirvožemio analizės (derlingumo analizės), kuri atliekama kiekviename naujame braškyne įrengtame sklype, rezultatus. Analizėje nurodomas dirvožemio pH ir dirvožemyje esantys pasisavinamos fosforo rūgšties (P2O5), kalio (K2O), magnio (MgO) ir kalkių (CAO) kiekiai.“

Atsižvelgiant į dirvožemio sandarą, įtraukiama nuostata dėl vietinės drėkinimo sistemos, kuri papildo specifikacijoje jau esančią nuostatą, pagal kurią reikalaujama tinkamai reguliuojamo ir augalų poreikius atitinkančio drėkinimo:

„Privaloma drėkinti naudojant vietinę drėkinimo sistemą.“

Nuostatos dėl augalų apsaugos nepasikeitė, todėl jos pakartojamos tokios, kokios yra.

Augalų dauginamoji medžiaga

Augalų dauginamoji medžiaga

Informacija apie veisles, kuri buvo pateikta dalyje „Produkto aprašymas“, be jokių pakeitimų perkeliama į šią specifikacijos dalį. Ši informacija apibūdina gamybos būdą, o ne produktą.

Produktas „Fraise du Périgord“ gaunamas iš:

| — | sertifikuotų augalų, |
| --- | --- |

—

sertifikuotų augalų,

| — | grupės atrinktų veislių sąraše nurodytų veislių. |
| --- | --- |

—

grupės atrinktų veislių sąraše nurodytų veislių.

Veisles atrenka Tarpšakinė veislių patvirtinimo komisija pagal toliau nurodytus kriterijus, kuriuos augintojai nustato eksperimentuodami su naujomis veislėmis.

Į šią dalį įtraukiami veislių atrankos kriterijai, kuriuose atsižvelgiama į „Fraise du Périgord“ apibūdinančius požymius ir patvirtinimo kriterijus:

| „— | išvaizda: spalva, forma, blizgumas ir dydis, |
| --- | --- |

„—

išvaizda: spalva, forma, blizgumas ir dydis,

| — | cukraus kiekis: mažiausiai 6–6,5 Brikso laipsnio, priklausomai nuo veislės, |
| --- | --- |

—

cukraus kiekis: mažiausiai 6–6,5 Brikso laipsnio, priklausomai nuo veislės,

| — | galimybė ilgai laikyti, |
| --- | --- |

—

galimybė ilgai laikyti,

| — | geros skoninės savybės.“ |
| --- | --- |

—

geros skoninės savybės.“

Be to, įtraukiami patikslinimai dėl Tarpšakinės veislių patvirtinimo komisijos veiklos:

„Komisija, kurią sudaro 7 asmenys, daugiausia augintojai ir siuntėjai, renkasi mažiausiai vieną kartą per metus ir nustato pakeitimus, kurie turi būti padaryti atrinktų veislių sąraše, t. y. įrašo naujas veisles arba išbraukia jau įrašytas veisles. Sprendimai priimami dalyvaujančių narių balsų dauguma.“

Veislių sąrašas iš specifikacijos dalies „Produkto aprašymas“ išbraukiamas, nes konkrečiu metu jis turi tik orientacinę vertę. Specifikacijoje iš tiesų jau buvo numatyta galimybė keisti šį sąrašą. Įtraukiama nuostata, kad apie sąrašo pakeitimus veiklos vykdytojams, kontrolės institucijai ir INAO pranešama prieš kito sodinimo pradžią:

„Grupė apie sąrašo pakeitimus veiklos vykdytojams, kontrolės institucijai ir INAO praneša prieš kito sodinimo pradžią.“

Kaip ir dalyje „Produkto aprašymas“, auginimas dirvožemyje, kuris galiojančioje specifikacijoje yra tik numanomas, išaiškinamas ir papildomas pareiga auginti apkaupiant augalus. Įtraukiama uždengimo apsaugine plėvele data. Specifikacijoje patikslinama:

„Braškės auginamos dirvožemyje ir apsaugine plėvele uždengiamos vėliausiai žydėjimo pradžioje.

Augalai apkaupiami, siekiant padidinti dirvožemio laidumą vandeniui.“

Šios praktikos patikslintos todėl, kad tokia yra augintojų, siekiančių kuo geresnės „Fraise du Périgord“ kokybės, praktinė patirtis.

Augalų tankis paliekamas toks pat (≤ 6 sodiniai viename apdengtame m2).

2

Derliaus nuėmimas

Derliaus nuėmimas

Įtraukiama nuostata, kad „šis etapas apima uogų skynimą, dėjimą į prekės vienetus ir siuntimą į centrus“. Specifikacija papildoma norint patikslinti, kad derlius imamas rankomis (kaip nurodyta dalyje „Ryšys su vietove“), ir atkreipti dėmesį į skynėjų patirtį ir įgūdžius, kurie turi didelę įtaką produkto kokybei. Braškės skinamos rankomis ir iš karto kruopščiai dedamos į prekės vienetus, atkreipiant dėmesį į braškių pateikimą ir kokybę. Braškių skynėjų darbas vertinamas balais.

Specifikacijoje terminas „dėžutė“ keičiamas terminu „prekės vienetas“, be to, išbraukiami 250 arba 500 g dydžiai, nes jie pernelyg varžo prekybą. Specifikacijoje neapibrėžiami įvairūs prekės vienetų tipai, bet nustatomas didžiausias svoris (10 kg) su tam tikromis sąlygomis, siekiant išvengti uogų susitraiškymo.

Specifikacijoje patikslinama:

„Braškės skinamos rankomis tiesiai į prekės vienetus, kurių didžiausias grynasis svoris yra 10 kg. Tam, kad uogos nesusitraiškytų, jos turi būti klojamos daugiausia 3 sluoksniais.

Prekės vienetą sudaro tik tos pačios veislės ir kategorijos braškės.“

Taip pat įtraukiamos sąlygos dėl derliaus ėmimo temperatūros, nes tam, kad nenukentėtų braškių kokybė ir skynėjų darbo sąlygos, braškių negalima skinti, kai pernelyg karšta. Specifikacijoje patikslinama:

„Braškių skinti negalima, kai lauko temperatūra iki birželio 15 d. viršija 28 °C, o po birželio 15 d. – 30 °C, jeigu šiltnamiai nėra vėsinami.“

Be to, siekiant išvengti produkto kokybės pablogėjimo, įtraukiama nuostata, kad „nuo derliaus nuėmimo iki jo pristatymo į centrą gali praeiti daugiausia pusė dienos“.

Galiausiai, siekiant suderinti su aprašomąja dalimi, įtraukiama nuostata, kad nuskintos braškės turi būti atitinkamai veislei būdingos vienodos spalvos.

Priėmimas ir išsiuntimas

Priėmimas ir išsiuntimas

Informacija apie braškių patvirtinimą, kuri buvo pateikta dalyje „Produkto aprašymas“, perkeliama į šią specifikacijos dalį.

Šioje naujoje redakcijoje išskiriamas cukraus kiekio tikrinimas ir patvirtinimas, nes praktiškai tai yra du vienas paskui kitą atliekami etapai. Į SGN patvirtinimo etapą patenka tik tos braškių partijos, kurios po cukraus kiekio patikrinimo pripažįstamos tinkamomis:

„Atliekamas kiekvienos braškių partijos cukraus kiekio patikrinimas, kuris leidžia nustatyti, ar braškėse yra mažiausias cukraus kiekis, nurodytas kiekvienos veislės ir laikotarpio mažiausio cukraus kiekio lentelėje.

Ši lentelė atnaujinama kiekvieną kartą pakeitus leidžiamų veislių sąrašą. Grupė apie šiuos pakeitimus praneša veiklos vykdytojams, kontrolės įstaigai ir INAO.

Braškių partijoms, kurių cukraus kiekio patikrinimo rezultatai atitinka nustatytus dydžius, taikoma patvirtinimo procedūra.“

Specifikacijoje pateikiama nuoroda į kiekvienos veislės ir laikotarpio mažiausio cukraus kiekio lentelę, kuri atnaujinama kiekvieną kartą pakeitus leidžiamų veislių sąrašą. Apie šiuos pakeitimus pranešama veiklos vykdytojams, kontrolės įstaigai ir INAO.

Patikslinamos nuostatos dėl patvirtinimo ir nurodoma, kad už nors vieną patvirtinimo lentelės kriterijų gauti balai 0, –1 ir –2 yra atkrintamieji. Įtraukiama ši pastraipa:

„Tam, kad braškėms būtų suteikta SGN „Fraise du Périgord“, braškių partijai turi būti skirta ne mažiau kaip 9 iš 15 balų. Neturi būti gauta 0, –1 ir –2 balų.“

Patvirtinimo kriterijai, t. y. spalva, tvirtumas, dydis, blizgumas, pateikimas ir forma, paliekami tokie patys. Išbraukiami žodžiai „pakankamas kokybinis lygis“ (puvėsio, ligų, nesunokusių ar pernokusių vaisių, labai deformuotų vaisių, neblizgančių, minkštų ar mažesnių už normą vaisių, sulankstytų dėžučių nebuvimas). Kalbant apie ligas, puvėsį ir sulankstytas dėžutes, jie pakeičiami terminu „sveikatos būklė“; kalbant apie nesunokusias arba pernokusias uogas vartojamas terminas „uogų cukraus kiekio ir spalvos kontrolė“, kalbant apie deformuotas uogas – „formos patikrinimas“, kalbant apie blankias uogas – „blizgumas“, apie mažesnio dydžio uogas – „dydis“. Įtraukiamas terminas „uogų drėgnis“ ir taip papildomas kriterijus „braškių sausumas arba drėgnumas“.

Priimtos ir patvirtintos braškės atvėsinamos. Specifikacijos projekte patikslinamos atvėsinimo sąlygos, kurios leidžia išsaugoti visas braškių savybes. Įtraukiamos tokios nuostatos:

„Siekiant braškes apsaugoti nuo terminio streso, kuris gali sukelti negrįžtamą kokybės pablogėjimą, uogų atvėsinimo greitis turi būti pritaikytas prie uogų priėmimo temperatūros.

Jeigu priimamų braškių temperatūra aukštesnė nei 20 °C, draudžiama uogas laikyti nuo + 2 °C iki +4 °C dinamiškos ventiliacijos atvėsinimo įrenginyje. Uogos iš tiesų turi būti laikomos + 6 °C temperatūroje reguliuojamoje statinio atvėsinimo kameroje arba 10–12 °C temperatūroje reguliuojamoje mechaninio ventiliavimo atvėsinimo kameroje, kad jų temperatūra mažėtų lėtai ir tolygiai.“

Ilgiausia braškių laikymo trukmė po priėmimo (48 val.) ir braškių temperatūra išsiunčiant (6–12 °C) nekeičiamos.

Sunkvežimių temperatūra pakeičiama reikalavimu dėl gabenimo būdo: „gabenama palaikant šaltą aplinką“, nes atlikus temperatūros patikrinimus paaiškėjo, kad temperatūra pakinta kraunant sunkvežimį atviromis durimis.

Išbraukiamos rekomendacijos dėl prekybos.

Greitas užšaldymas

Greitas užšaldymas

Pagrindinė prašymo pakeisti SGN specifikaciją priežastis yra noras įtraukti greitai užšaldytą braškių formą, nes tai leidžia padidinti greitai užšaldytų braškių, teikiamų žemės ūkio ir maisto pramonės įmonėms, kurios pageidauja žinoti naudojamų braškių kilmę, vertę.

Greitas užšaldymas nekenkia juslinėms produkto savybėms ir braškių pateikimui, t. y. savybėms, kuriomis pasižymi SGN. Braškės užšaldomos ne vėliau kaip per 72 val. laikotarpį nuo priėmimo centre. Grupės atlikti bandymai parodė, kad greito užšaldymo metodas nekenkia juslinėms produkto savybėms (cukraus kiekiui, tolygiam sunokimui ir pan.). Be to, jis neleidžia uogoms sulipti, o dėl to galėtų pablogėti produkto pateikimo kokybė (spalva, dydis ir pan.). „Fraise du Périgord“ išlieka sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios.

Į specifikaciją įtraukiamos tokios nuostatos:

„Greitai užšaldyti skirtos SGN žymimos braškės užšaldomos nė vėliau kaip per 72 val. nuo priėmimo centre. Visą šį laikotarpį jos laikomos šaltai.

Braškės užšaldomos tiesiogiai pakuotėje, į kurią buvo nuskintos, arba pabertos ant šaldymo takelio. Pastaruoju atveju šaldytos braškės iš karto supakuojamos.

Minimalus šaldytų braškių tinkamumo vartoti laikas yra 2 metai.“

5.5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Šis skyrius padalytas į tris dalis, kad būtų galima geriau atskirti geografinės vietovės ypatumus, produkto ypatumus ir priežastinį ryšį. Tai teksto pakeitimai arba patikslinimai, kurie niekaip nekeičia esmės.

Bendrojo dokumento dalis „Ryšys su geografine vietove“ atnaujinama atsižvelgiant į pirmiau nurodytas sąlygas, o specifikacijos santraukos dalis „Ryšys su geografine vietove“ iš dalies pakeičiama ir papildoma.

Dalyje „Vietovės ypatumai“ pakartojama informacija apie braškių auginimą Dordonės departamente, be to, ši vietovė išsamiau aprašoma dirvožemio ir klimato požiūriu. Braškių auginimo vieta taip pat aprašoma istoriniu požiūriu, atkreipiant dėmesį į augintojų praktinę patirtį. Be to, atkreipiamas dėmesys į puikiai valdomą auginimą dirvožemyje (apkaupiant ir apdengiant augalus) ir derliaus ėmimą (braškės skinamos rankomis tiesiai į pakavimo vienetus).

Dalyje „Produkto ypatumai“ pakartojamas „Fraise du Périgord“ aprašymas, atkreipiant dėmesį į šiam produktui būdingas savybes. „Fraise du Périgord“ išsiskiria tuo, kad braškės auginamos dirvožemyje, o kitur Europoje išpopuliarėjusi hidroponika. Be to, šios braškės nuo kitų braškių skiriasi skynimo ir pateikimo sąlygomis. Braškės skinamos, kai sunoksta ir tolygiai pasiekia atrinktai veislei būdingą spalvą.

Priežastinis ryšys grindžiamas produkto kokybe ir geru vardu, taip pat dirvožemio sandaros, auginimo ir skynimo metodų ir „Fraise du Périgord“ savybių ryšiu.

5.6.   Ženklinimas

Ženklinimas

Iš dalies keičiama specifikacijos ir specifikacijos santraukos dalis „Ženklinimas“.

Pasikeitus nacionaliniams įstatymams ir kitiems teisės aktams, išbraukiama pareiga etiketėje pateikti patvirtintų savybių sąrašą.

Įtraukiamas nurodymas ant kiekvieno vartotojui skirto prekės vieneto nurodyti numerį, pagal kurį galima identifikuoti augintoją.

Be to, įtraukiama nuostata dėl privalomo grupės logotipo pateikimo.

Greitai užšaldytų braškių ženklinimui taikomos tokios pačios taisyklės, be to, įtraukiamas minimalaus tinkamumo vartoti laiko reikalavimas.

5.7.   Kita

Kita

Turinys

Turinys

Specifikacijos turinys išbraukiamas.

Valstybės narės kompetentinga institucija

Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 nuostatas pridedami valstybės narės kompetentingos tarnybos – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) – duomenys.

Institut national de la qualité et de l’origine

Grupė

Grupė

Atnaujinami grupės kontaktiniai duomenys. Išbraukiama aprašomoji dalis.

Produkto rūšis

Produkto rūšis

Siekiant atitikti Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 XI priedo nuostatas iš dalies pakeičiama nuoroda į produkto rūšį.

Pakavimas

Pakavimas

Įpareigojimas pakuoti geografinėje vietovėje jau yra aiškiai nurodytas galiojančioje specifikacijoje. Jis buvo taikomas tik šviežioms braškėms, todėl taikymas išplėstas ir greitai užšaldytoms braškėms. Braškės greitai užšaldomos tiesiogiai pakuotėje, į kurią buvo nuskintos, arba pabertos ant šaldymo takelio. Pastaruoju atveju šaldytos braškės iš karto supakuojamos.

Specifikacija papildoma reikiamais paaiškinimais, todėl įtraukiamas šis tekstas:

„Braškės „Fraise du Périgord“, kurios parduodamos šviežios, pakuojamos nustatytoje geografinėje vietovėje. Braškės skinamos tiesiai į prekės vienetus, nes yra labai nepatvarus produktas, todėl reikia vengti nereikalingų veiksmų, galinčių pakenkti kokybei ir laikymui. Be to, pakavimas geografinėje vietovėje palengvina produktų atsekamumą ir kontrolę.

„Fraise du Périgord“ gali būti greitai užšaldomos ir pakuojamos ne geografinėje vietovėje.“

Kontrolės įstaiga

Kontrolės įstaiga

Taikant nacionaliniu mastu galiojančius nurodymus, kuriais siekiama suderinti specifikacijų rengimą, sertifikavimo institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys išbraukiami. Šioje dalyje nuo šiol nurodomi Prancūzijoje už kontrolę atsakingų kompetentingų institucijų – Nacionalinio kilmės nuorodų ir kokybės instituto (INAO) ir Konkurencijos, vartojimo reikalų ir kovos su sukčiavimu generalinio direktorato (DGCCRF) – kontaktiniai duomenys. Sertifikavimo institucijos pavadinimą ir kontaktinius duomenis galima rasti INAO svetainėje ir Europos Komisijos duomenų bazėje.

Nacionaliniai reikalavimai

Nacionaliniai reikalavimai

Atsižvelgiant į nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų raidą, dalis „Nacionaliniai reikalavimai“ sudaryta kaip lentelė, kurioje nurodyti pagrindiniai kontroliuotini dalykai ir vertinimo metodas.

Bendrojo dokumento atnaujinimas

Bendrajame dokumente išbraukiamas 4.4 punktas „Kilmės įrodymas“, 4.5 punktas „Gamybos būdas“ ir 4.7 punktas „Kontrolės įstaigos“. Šie punktai nebenurodomi Reglamente (ES) Nr. 668/2014 nustatytame modelyje.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„FRAISE DU PÉRIGORD“

„FRAISE DU PÉRIGORD“

ES Nr. PGI-FR-0133-AM01–2017 8 11

ES Nr. PGI-FR-0133-AM01–2017 8 11

SKVN ( )SGN (X)

SKVN ( )SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Fraise du Périgord“

2.   Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Valstybė narė arba Trečioji Šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Fraise du Périgord“ auginamos dirvožemyje ir skinamos, kai sunoksta. Jos auginamos iš veislių, atrinktų pagal skonines savybes. Prekės vienetą sudaro tik tos pačios veislės braškės.

Braškės „Fraise du Périgord“ turi būti sveikos, nedeformuotos, blizgančios ir švarios. Joms būdingas mažiausias cukraus kiekis (Brikso vertė), kuris nustatomas atsižvelgiant į derliaus skynimo laikotarpį ir veislę. Braškių spalva, dydis ir sunokimo laipsnis turi būti vienodi. Braškės turi būti aukščiausios arba I kategorijos.

„Fraise du Périgord“ parduodamos šviežios arba greitai užšaldytos.

Šviežios braškės turi būti su šviežiais žaliais lapeliais. Nepriklausomai nuo pakuotės, braškės turi būti kruopščiai sudėtos.

Braškės užšaldomos nepjaustytos arba pjaustytos, su koteliais arba be kotelių.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Braškės turi būti auginamos geografinėje vietovėje. Auginimas apima sodinimo, derliaus ėmimo ir braškių patvirtinimo etapus.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Fraise du Périgord“, kurios parduodamos šviežios, prieš siuntimą pakuojamos ir laikomos nustatytoje geografinėje vietovėje. Braškės skinamos tiesiai į prekės vienetus, nes yra labai nepatvarus produktas, todėl reikia vengti nereikalingų veiksmų, galinčių pakenkti kokybei ir laikymui. Be to, pakavimas geografinėje vietovėje palengvina produktų atsekamumą ir kontrolę.

Braškės skinamos rankomis tiesiai į prekės vienetus, kurių didžiausias grynasis svoris yra 10 kg. Tam, kad uogos nesusitraiškytų, jos turi būti klojamos daugiausia 3 sluoksniais.

Prekės vienetą sudaro tik tos pačios veislės ir kategorijos braškės.

Tuomet prieš siuntimą ir pardavimą vartotojui braškės ilgiausiai 48 val. laikomos šaltai. Siekiant braškes apsaugoti nuo terminio streso, kuris gali sukelti negrįžtamą kokybės pablogėjimą, uogų atvėsinimo greitis turi būti pritaikytas prie uogų priėmimo temperatūros.

„Fraise du Périgord“ gali būti užšaldomos ne geografinėje vietovėje.

Greitai užšaldytos „Fraise du Périgord“ gali būti pakuojamos ne geografinėje vietovėje.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Be būtinųjų įrašų, nurodytų su ženklinimu ir maisto produktų pateikimu susijusiuose teisės aktuose, ženklinant tame pačiame regėjimo lauke pateikiamas registruotas produkto pavadinimas ir ES SGN simbolis.

Prekės vienetų etiketėse privaloma pateikti:

| — | SGN pavadinimą: „Fraise du Périgord“, |
| --- | --- |

—

SGN pavadinimą: „Fraise du Périgord“,

| — | nuorodą „Sertifikavo:“ ir sertifikavimo institucijos pavadinimą. |
| --- | --- |

—

nuorodą „Sertifikavo:“ ir sertifikavimo institucijos pavadinimą.

Ant kiekvieno vartotojui skirto prekės vieneto nurodomas numeris, pagal kurį galima identifikuoti augintoją.

Kai parduodamos šviežios braškės, ant kiekvieno uždaryto (dangteliu, plėvele) vartotojui skirto prekės vieneto pateikiamas toliau nurodytas logotipas, kurį sukūrė ir visiems veiklos vykdytojams leido naudoti grupė. Jei vartotojui pateikiami neuždaryti prekės vienetai ant padėklų, logotipas nurodomas arba ant prekės vieneto, arba ant padėklo.

Image 7

Greitai užšaldytų braškių etiketėse nurodoma ta pati informacija kaip šviežių produktų etiketėse, be to, nurodoma laikymo temperatūra ir tinkamumo vartoti laikas.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Fraise du Périgord“ geografinė auginimo vietovė apima didžiąją dalį Dordonės departamento ir kelias šalimais esančias Lo departamento komunas:

Dordonės departamentas

Dordonės departamentas

Kantonai: Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l’Isle, Vallée de l’Homme.

Komunos: Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La)Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La)Boissière-d’Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (tik ta šios komunos dalis, kuri 2016 m. sausio 1 d. sutapo su šios deleguotosios komunos teritorija: Saint-Julien-de-Bourdeilles), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La)Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le)Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l’Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La)Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La)Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d’Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La)Jemaye, (Le)Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d’Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d’Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d’Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d’Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d’Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac, Villetoureix.

Lo departamentas

Lo departamentas

Komunos: Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac, Saint-Cirq-Madelon.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

SGN „Fraise du Périgord“ geografinė vietovė atitinka istorinę Perigoro braškių auginimo vietovę, kurioje braškynai auga jiems itin tinkamame dirvožemyje.

SGN „Fraise du Périgord“ geografinė auginimo vietovė daugiausia apima Dordonės departamento centrinę, pietinę ir pietrytinę dalis, taip pat labai nedidelę šalimais Dordonės departamento pietryčiuose esančio Lo departamento dalį.

Šios auginimo vietovės geologinės ir dirvožemio savybės lėmė kalvotą reljefą vakarinėje dalyje ir nelygesnį reljefą rytinėje dalyje, kuris beveik visas yra miškingas. Šio regiono ypatumas yra beveik visur augantis miškas, įsiterpiantis į įdirbtus sklypus, o dažnai ir į saulėtuose šlaituose esančius sklypus, kuriuose medžiai prieš tai buvo iškirsti.

Perigoras plačiai atsiveria į vandenyną, todėl visai šiai vietovei būdingas švelnus jūrinis klimatas. Vidutinė temperatūra siekia maždaug 12 °C, be to, nebūdingi dideli metiniai temperatūros svyravimai. Kritulių kiekis yra gan didelis, t. y. 800–900 mm per metus.

Braškės Dordonės regione pradėtos sodinti XIX a. pabaigoje, tiesa, labai nedideliu mastu. Tik po Antrojo pasaulinio karo braškes imta auginti plačiau Egliz Nev de Vergto šlaitus dengiančiame lengvame, smėlingame ir rūgščiame dirvožemyje.

XX amžiaus 7-ajame dešimtmetyje augintojai suprato, kad braškynus reikia atnaujinti, nes dėl dirvožemio išsekimo jų derlingumas gana greitai sumažėja. Norėdami sodinti naujame dirvožemyje, jie suarė kaštonų kirtimus ir pastebėjo, kad šis humusinis dirvožemis puikiai tinka braškėms. Taigi 7-ajame dešimtmetyje jau buvo nuskinama 1 000 tonų braškių. 1988 m. buvo įsteigta tarpšakinė Perigoro braškių asociacija (pranc. Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord – UIFP). Šiai asociacijai priklauso braškių augintojai, kooperatyvai, Vergto elektroninė aukciono birža ir privatūs ekspeditoriai.

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord

Tai, kad braškės auginamos jau seniai, be to, kadaise įsteigtos konkrečios profesinės asociacijos, suteikė „Fraise du Périgord“ augintojams galimybę plėtoti bendrą praktiką ir patirtį, įgytą atrenkant sklypus (pagal dirvožemio sandarą) ir veisles (pagal skonines savybes), kontroliuojant auginimą (apkaupiant krūmelius ir juos apdengiant apsaugine danga) ir nuimant derlių (skynimas rankomis tiesiai į pakavimo vienetus). Taip užauginamos kokybiškos braškės. Be to, atsižvelgiant į šio produkto nepatvarumą, reguliuojamos ir laikymo sąlygos prieš siuntimą.

Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

„Fraise du Périgord“ išsiskiria tuo, kad braškės auginamos dirvožemyje, o kitur Europoje išpopuliarėjusi hidroponika. Be to, šios braškės nuo kitų braškių skiriasi skynimo ir pateikimo sąlygomis. Braškės skinamos, kai sunoksta ir tolygiai pasiekia atrinktai veislei būdingą spalvą.

„Fraise du Périgord“ skinamos rankomis tiesiai į prekės vienetus, ypatingą dėmesį skiriant pateikimui. Braškės turi būti sveikos, nedeformuotos ir blizgančios. Jos rūpestingai dedamos pagal dydį. Siekiant išvengti uogų susitraiškymo didesnėje taroje, klojama ne daugiau kaip trimis sluoksniais. Uogos turi būti vienodos spalvos, dydžio ir sunokimo laipsnio.

Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys

Priežastinis ryšys grindžiamas „Fraise du Périgord“ kokybe ir geru vardu.

Vietovės dirvožemio ir klimato sąlygos yra palankios „Fraise du Périgord“ auginti. Braškės daugiausia auginamos šlaituose, dažnai – sklypuose, kuriuose prieš tai buvo iškirsti medžiai, t. y. naujame dirvožemyje, ir gerai saulės apšviečiamuose plotuose, kad tinkamai sunoktų. Dirvožemis parenkamas atsižvelgiant į jo savybes, t. y. turi būti smėlingesnis ir pralaidesnis, šiek tiek rūgštokas, be aktyviųjų klinčių. Braškių krūmeliai auginami apkaupiant. Taip padidinamas dirvožemio pralaidumas ir išvengiama augalo asfikcijos. Siekiant patenkinti augalų poreikius ir atsižvelgti į dirvožemio sandarą, tręšiama, be to, įrengiama ir tinkamai reguliuojama vietinio drėkinimo sistema.

Švelni, be didelių svyravimų Perigoro temperatūra labai palanki braškėms, todėl uogos auga ir noksta tolygiai. Auginimas dirvožemyje po apsaugine plėvele, kuri uždengiama vėliausiai braškių žydėjimo pradžioje, suteikia vartotojams galimybę produktą „Fraise du Périgord“ pirkti mažiausiai 6 mėnesius per metus, t. y. nuo balandžio iki spalio. Be to, toks ilgas laikotarpis leidžia ilgesnį laiką išlaikyti braškių skynėjus, kurių įgyta skynimo patirtis yra vienas svarbiausių produkto kokybės veiksnių. Šviežios braškės skinamos rankomis tiesiai į vartotojams skirtus prekės vienetus, ypatingą dėmesį skiriant uogų pateikimui, formai ir spalvai. Kadangi braškių krūmeliai auginami po apsaugine plėvele, uogos apsaugomos nuo nepalankių klimato sąlygų (smarkaus vėjo, lietaus, krušos), užtikrinama jų švara, blizgumas, o papildoma šiluma garantuoja ankstyvą derlių ir tolygų derliaus pasiskirstymą per sezoną. Be to, plėvelė apsaugo braškes nuo per didelio karščio, kuris taip pat gali pakenkti uogų kokybei. Tokiu atveju augintojai braškes turi skinti vėsiausiu laikotarpiu ir viso skynimo metu jas saugoti nuo karščio. Ypatingas dėmesys skiriamas derliaus skynimo ir laikymo temperatūrai. Taip gautos braškės gali būti greitai užšaldomos, jeigu laikomasi jų savybėms išsaugoti tinkamo laikotarpio.

Ilgainiui „Fraise du Périgord“ užsitarnavo gerą vardą, kurį patvirtina geras šių braškių įvertinimas praeityje. Šios braškės buvo parduodamos įvairiose prekybos vietose, o 1974 m. gegužės 31 d. laikraštyje pateiktoje oficialioje rinkos kainų suvestinėje nurodoma, kad „Renžise Perigoro braškės parduodamos už 3,50–4,80 franko už kilogramą, o Lo ir Garonos braškės už 2,80–3,80 franko“.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 18.5.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 170/51

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2020/C 170/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SOLTVADKERTI“

PDO-HU-02171

Paraiškos pateikimo data – 2016 4 28

1.   Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Soltvadkerti

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

Putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Baltasis vynas

Šviesiai žalios arba žalsvai gelsvos spalvos vynas, pasižymintis vos juntamu vynuogių žiedų kvapu ir stipriai rūgščiu, aitriu bei ilgai išsilaikančiu poskoniu.

| * | ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausiai bendrai alkoholio koncentracijai ir didžiausiam bendram sieros dioksido kiekiui. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Vynas iš vytintų vynuogių

Auksiniai geltonos spalvos vynas, kuriam būdingas sudėtingas kvapas, didelis natūralaus cukraus kiekis, tiršta tekstūra, stiprumas, sudėtingos struktūros skonis ir medų bei prinokusius arba džiovintus vaisius primenantis kvapas.

| * | ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausiai bendrai alkoholio koncentracijai ir didžiausiam bendram sieros dioksido kiekiui. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantis vynas

Šviežias, lengvas ir gaivus, ilgai išsilaikantis, vidutinio intensyvumo putojantis vynas, šviesiai žalios arba šviesiai žalsvai geltonos spalvos ir vos juntamo gėlių kvapo, tačiau su ryškesniu taninų kvapu, energizuojantis, su malonia rūgštele, rūgštaus ir šiam 'Ezerjó' veislės vynuogių vynui būdingo vaisių skonio ir kvapo.

| * | ES teisės aktuose nustatytos ribos taikomos didžiausiam bendram sieros dioksido kiekiui. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 18 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

18

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Baltasis vynas ir vytintų vynuogių vynas

Atitinkami vynų gamybos apribojimai

| — | vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kai yra nuskinamos; |
| --- | --- |

—

vynuogės turi būti perdirbamos tą pačią dieną, kai yra nuskinamos;

| — | presuose gali būti spaudžiamos tik vienos partijos vynuogės; |
| --- | --- |

—

presuose gali būti spaudžiamos tik vienos partijos vynuogės;

| — | misą būtina valyti; |
| --- | --- |

—

misą būtina valyti;

| — | kontroliuojamą misos fermentaciją būtina vykdyti ne aukštesnėje kaip 18 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

—

kontroliuojamą misos fermentaciją būtina vykdyti ne aukštesnėje kaip 18 °C temperatūroje.

Putojantis vynas

Atitinkami vynų gamybos apribojimai

| — | fermentacijos procesas turi būti vykdomas buteliuose arba talpyklose; |
| --- | --- |

—

fermentacijos procesas turi būti vykdomas buteliuose arba talpyklose;

| — | antrą kartą fermentuojama ne trumpiau kaip 3 mėnesius; |
| --- | --- |

—

antrą kartą fermentuojama ne trumpiau kaip 3 mėnesius;

| — | po to brandinama talpyklose ne trumpiau kaip 6 mėnesius; |
| --- | --- |

—

po to brandinama talpyklose ne trumpiau kaip 6 mėnesius;

| — | brandinimas buteliuose vykdomas ne trumpiau kaip 3 mėnesius |
| --- | --- |

—

brandinimas buteliuose vykdomas ne trumpiau kaip 3 mėnesius

Vynmedžių auginimo metodas, vynmedžių sodinimo atstumai ir leistinas pumpurų kiekis

Auginimo praktika

Vynmedžių genėjimui leidžiama taikyti šiuos metodus:

| — | lajų genėjimas, |
| --- | --- |

—

lajų genėjimas,

| — | apatinių šakų genėjimas, vidurinių ir aukštutinių šakų genėjimas arba kordono rankovių genėjimas. |
| --- | --- |

—

apatinių šakų genėjimas, vidurinių ir aukštutinių šakų genėjimas arba kordono rankovių genėjimas.

Vynmedžių tankumas turi būti ne mažesnis kaip 4 000 vynmedžių viename hektare, o atstumas tarp vynmedžių – ne mažesnis kaip 0,8 m. Nunykusių ir kitų veislių vynuogės vynuogyne neturi kartu viršyti 10 % visų sodinimo metu pasodintų vynmedžių.

Derliaus nuėmimo datos nustatymas

Auginimo praktika

Derliaus nuėmimo pradžios datą nustato Šoltvadkerto vyno bendrija, atsižvelgdama į kiekvieną savaitę nuo rugpjūčio 1 d. nuimamą bandomąjį derlių. Joks produktas, pagamintas iš vynuogių, išaugintų iki vyno bendrijos nustatytos derliaus nuėmimo datos, negali būti parduodamas naudojant saugomą kilmės vietos nuorodą „Soltvadkerti“. Vynuogynų bendrijos derliaus nuėmimo datą skelbia pranešime.

Vynuogėse esantis mažiausias cukraus kiekis ir potencinė alkoholio koncentracija

Atitinkami vynų gamybos apribojimai

Mažiausias natūralus cukraus kiekis vengriškos misos klasės vynuogėse (17,5 °C temperatūroje) yra 17 baltojo vyno atveju, 20 vyno iš vytintų vynuogių atveju ir 16 putojančio vyno atveju.

Mažiausia potencinė alkoholio koncentracija (tūrio % esant 20 °C temperatūrai) yra 10,6 baltojo vyno atveju, 12,83 vyno iš vytintų vynuogių atveju ir 9,87 putojančio vyno atveju.

b)   Didžiausia išeiga

Vynas ir putojantis vynas

70 hl/ha

Vynuogių derlingumas

10 000 kg vynuogių iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Šoltvadkerto savivaldybės administracinėse ribose esančios teritorijos, kurios pagal vynuogynų kadastrą priskiriamos I ir II klasėms.

7.   Pagrindinė (s) vyninių vynuogių veislė (s)

'ezerjó - kolmreifler'

'ezerjó - korponai'

'ezerjó - szadocsina'

'ezerjó - tausendachtgute'

'ezerjó - tausendgute'

'ezerjó - trummertraube'

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtiniai veiksniai (vynas ir putojantis vynas)

Gamybos vietovė, esanti tarp Dunojaus ir Tisos upių, išsiskiria iš ją supančio regiono. Jos ekologiniai ypatumai daugiausiai yra nulemti jos išsidėstymo žemumoje. Didžioji dalis vietovės išsidėsčiusi 110–120 m virš jūros lygio. Tai plokštuma, kurios aukščių skirtumas niekad neviršija 10–15 m.

Auginimo vietovei būdingi aliuviniai smėlio sluoksniai su po jais esančiu pievų dirvožemiu ir retkarčiais pasitaikančiomis kalkių sankaupomis. Smėlingas dirvožemis paprastai greitai įkaista: jo šviesi spalva geriau atspindi saulės šviesą, o tai padeda vynuogėms sunokti; dirvožemis yra apsaugotas nuo filokseros, nes daugiau kaip 75 % jo sudaro kvarcas. Dėl mineralinių medžiagų kiekio podirvio maistinė geba daro teigiamą poveikį vynuogių kokybei.

Gamybos vietovės klimato sąlygas nulemia žemyninis klimatas, kuriam visų pirma būdingos karštos vasaros ir šaltos žiemos. Vidutinė temperatūra svyruoja apie 10–11 °C. Saulėtų valandų vidurkis –2 100 valandų per metus. Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 500–550 mm, kurio visiškai pakanka vynuogėms. Deja, per metus lietus pasiskirsto nevienodai. Šoltvadkerto ežeras daro teigiamą poveikį auginimo vietovės klimatui.

Žmogiškieji veiksniai (vynas)

Vynuogės, iš kurių gaminamas „Soltvadkerti“ vynas, auginamos nuo XVIII a. Vietos gyventojų atkaklumas ir sunkus darbas padėjo saulės nudegintas ir vėjo nupustytas smėlio kopas paversti derlinga gamybos vietove. Vietos gyventojai savo stropumą ir talentą perdavė iš kartos į kartą ir taip sukūrė klestinčią vynuogių ir vaisių auginimo kultūrą.

Vietos ekologinės sąlygos, naudojama veislė ir vietos gyventojų patirtis sudarė sąlygas reikšmingam „Soltvadkerti“ vyno gamybos augimui. Vietos gyventojai ir vyndariai užtikrina, kad būtų puoselėjama vynuogių gamyba ir tradicijos, o taip pat išsaugoma „Soltvadkerti“ vynų reputacija. Šioje vietovėje veikiantys šeimyniniai vyno fabrikai tapo šios gamybos varomąja jėga. Gamybos ribojimas ir konkrečios derliaus nuėmimo datos nustatymas buvo lemiami veiksniai kuriant vynuogių auginimo metodus. Vyno gamyba grindžiama redukciniais metodais, kurių poveikį sustiprina brandinimas statinėse.

'Ezerjó' yra istorinės vengriškos vynuogės, iš kurių gaminami baltieji vynai, ir kurios tapo svarbia veisle Kunšago vyno regione esančioje Šoltvadkerto vietovėje. Ši veislė yra išskirtinė ir unikali tuo, kad ji gali būti naudojama vynui iš derliaus metu nuskintų vynuogių, vynui iš vytintų vynuogių arba putojančiam vynui gaminti.

Vyno pateikimas ir priežastinio ryšio įrodymas

| — | Gamybos vietovė daro didelį poveikį vyno savybėms, kurios pasireiškia šiais būdais: |
| --- | --- |

—

Gamybos vietovė daro didelį poveikį vyno savybėms, kurios pasireiškia šiais būdais:

| — | Kalkingas dirvožemis turi teigiamos įtakos vynuogių rūgštingumo sudėčiai. |
| --- | --- |

—

Kalkingas dirvožemis turi teigiamos įtakos vynuogių rūgštingumo sudėčiai.

| — | Podirvio minerališkumas sustiprina vyno stipriąsias savybes. |
| --- | --- |

—

Podirvio minerališkumas sustiprina vyno stipriąsias savybes.

| — | Dėl bendro vegetacijos laikotarpiu gaunamos šilumos ir teigiamo saulėtų valandų skaičiaus poveikio vynuogės gali geriau sunokti ir juose gali susiformuoti didesnis cukraus kiekis, o pasiekta pusiausvyra tarp rūgštingumo ir alkoholio kiekio leidžia pagaminti harmoningus vynus. |
| --- | --- |

—

Dėl bendro vegetacijos laikotarpiu gaunamos šilumos ir teigiamo saulėtų valandų skaičiaus poveikio vynuogės gali geriau sunokti ir juose gali susiformuoti didesnis cukraus kiekis, o pasiekta pusiausvyra tarp rūgštingumo ir alkoholio kiekio leidžia pagaminti harmoningus vynus.

| — | Šoltvadkerto ežero temperatūra turi subalansuojantį poveikį: ji sureguliuoja požeminio vandens kiekį, taip pat sukuria palankų drėgmės lygį. Požeminis vanduo išsidėstęs arti paviršiaus, todėl vynmedžių šaknys gali lengvai absorbuoti vandenį. Saulėtų valandų skaičius ir užtenkamas požeminio vandens kiekis padeda vynuogėms vystytis tolygiai, o tai užtikrina nuolatinę aukštą vynmedžių auginimo kokybę. Dėl to derliaus nuėmimo data tampa ne tokia svarbi, o pastovios kokybės vynuogės sudaro galimybę gaminti aukštos kokybės vyną beveik kasmet. |
| --- | --- |

—

Šoltvadkerto ežero temperatūra turi subalansuojantį poveikį: ji sureguliuoja požeminio vandens kiekį, taip pat sukuria palankų drėgmės lygį. Požeminis vanduo išsidėstęs arti paviršiaus, todėl vynmedžių šaknys gali lengvai absorbuoti vandenį. Saulėtų valandų skaičius ir užtenkamas požeminio vandens kiekis padeda vynuogėms vystytis tolygiai, o tai užtikrina nuolatinę aukštą vynmedžių auginimo kokybę. Dėl to derliaus nuėmimo data tampa ne tokia svarbi, o pastovios kokybės vynuogės sudaro galimybę gaminti aukštos kokybės vyną beveik kasmet.

| — | Apribojus gamybą ir nustačius derliaus nuėmimo datą, taikomi vynuogių auginimo metodai suteikia vietovei išskirtinumą, kurį dar labiau sustiprina vietos gamintojai, derindami redukcinius vyno gamybos metodus su brandinimu statinėse. Šis išskirtinumas visų pirma leidžia pagaminti harmoningus specifinės rūgštingumo sudėties ir rūgščius vynus su švelniu skoniu, kuris būdingas šios veislės vynuogėms. |
| --- | --- |

—

Apribojus gamybą ir nustačius derliaus nuėmimo datą, taikomi vynuogių auginimo metodai suteikia vietovei išskirtinumą, kurį dar labiau sustiprina vietos gamintojai, derindami redukcinius vyno gamybos metodus su brandinimu statinėse. Šis išskirtinumas visų pirma leidžia pagaminti harmoningus specifinės rūgštingumo sudėties ir rūgščius vynus su švelniu skoniu, kuris būdingas šios veislės vynuogėms.

| — | Natūraliai džiūvančiose vynuogėse cukraus kiekis koncentruojamas į natūralų liekamąjį cukrų vynuose ir suteikia jiems tirštą tekstūrą su aiškiai juntamu alkoholiu. |
| --- | --- |

—

Natūraliai džiūvančiose vynuogėse cukraus kiekis koncentruojamas į natūralų liekamąjį cukrų vynuose ir suteikia jiems tirštą tekstūrą su aiškiai juntamu alkoholiu.

Žmogiškieji veiksniai (putojantis vynas)

Būdamos specifinės rūgštingumo sudėties, labai rūgščios, nežymiai išskirtinės ir vidutinės alkoholio koncentracijos, 'Ezerjó' veislės vynuogės puikiai tinka putojančio vyno gamybai. Neseniai vietos vyno gamyklos sukūrė putojančio vyno gaminimo iš vyno, kuris buvo pagamintas naudojant tik 'Ezerjó' vynuoges, technologiją. Unikalų produkto pobūdį lemia čia užaugintų vynuogių savybės ir redukcinių vyno gamybos metodų taikymas, taip pat tradicinė fermentacija ir brandinimas buteliuose.

Putojančio vyno pateikimas ir priežastinio ryšio įrodymas

| — | Visų pirma dėl smėlingo dirvožemio ypatumų aplinka daro didelį poveikį putojančio vyno savybėms, kurios pasireiškia šiais būdais: |
| --- | --- |

—

Visų pirma dėl smėlingo dirvožemio ypatumų aplinka daro didelį poveikį putojančio vyno savybėms, kurios pasireiškia šiais būdais:

| — | Kalkingas dirvožemis suteikia putojančiam vynui jam būdingą švelnią rūgštingumo sudėtį. |
| --- | --- |

—

Kalkingas dirvožemis suteikia putojančiam vynui jam būdingą švelnią rūgštingumo sudėtį.

| — | Kadangi vynuogių derlius nuimamas anksti, putojančio vyno rūgštys yra energizuojančios ir malonaus rūgštumo. |
| --- | --- |

—

Kadangi vynuogių derlius nuimamas anksti, putojančio vyno rūgštys yra energizuojančios ir malonaus rūgštumo.

| — | Podirvio minerališkumas sustiprina vyno stipriąsias savybes. |
| --- | --- |

—

Podirvio minerališkumas sustiprina vyno stipriąsias savybes.

| — | Šoltvadkerto ežero temperatūra turi subalansuojantį poveikį: ji sureguliuoja požeminio vandens kiekį, taip pat sukuria palankų drėgmės lygį. Požeminis vanduo išsidėstęs arti paviršiaus, todėl vynmedžių šaknys gali lengvai absorbuoti vandenį. Saulėtų valandų skaičius ir užtenkamas požeminio vandens kiekis padeda vynuogėms vystytis tolygiai, o tai užtikrina nuolatinę aukštą vynmedžių auginimo kokybę. Dėl to derliaus nuėmimo data tampa ne tokia svarbi, o pastovios kokybės vynuogės sudaro galimybę gaminti aukštos kokybės putojantį vyną beveik kasmet. |
| --- | --- |

—

Šoltvadkerto ežero temperatūra turi subalansuojantį poveikį: ji sureguliuoja požeminio vandens kiekį, taip pat sukuria palankų drėgmės lygį. Požeminis vanduo išsidėstęs arti paviršiaus, todėl vynmedžių šaknys gali lengvai absorbuoti vandenį. Saulėtų valandų skaičius ir užtenkamas požeminio vandens kiekis padeda vynuogėms vystytis tolygiai, o tai užtikrina nuolatinę aukštą vynmedžių auginimo kokybę. Dėl to derliaus nuėmimo data tampa ne tokia svarbi, o pastovios kokybės vynuogės sudaro galimybę gaminti aukštos kokybės putojantį vyną beveik kasmet.

| — | Dėl susikaupusio karščio vynmedžių vegetaciniu laikotarpiu ir teigiamo didelio saulėtų valandų skaičiaus poveikio vynuogės gali gerai sunokti, o tai suteikia putojančiam vynui jam būdingas vaisines savybes. |
| --- | --- |

—

Dėl susikaupusio karščio vynmedžių vegetaciniu laikotarpiu ir teigiamo didelio saulėtų valandų skaičiaus poveikio vynuogės gali gerai sunokti, o tai suteikia putojančiam vynui jam būdingas vaisines savybes.

| — | Vyno gaminimas taikant greitą redukcinę technologiją ne tik leidžia išsaugoti šviežaus kvapo įvairovę, bet ir suteikia vynui elegantišką spalvą. Todėl gaminant putojantį vyną autolizės būdu susiformuoja jo švelnus kvapas. |
| --- | --- |

—

Vyno gaminimas taikant greitą redukcinę technologiją ne tik leidžia išsaugoti šviežaus kvapo įvairovę, bet ir suteikia vynui elegantišką spalvą. Todėl gaminant putojantį vyną autolizės būdu susiformuoja jo švelnus kvapas.

9.   Kitos esminės sąlygos

Ženklinimo etiketėmis taisyklės. Bendrosios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Vietovių, kuriose galima nurodyti mažesnius geografinius vienetus, pavadinimai: Čaboras, Sarvaškūto vynuogynai, Kūtagašo vynuogynai. Vietovės pavadinimas gali būti naudojamas tik tuo atveju, jei visas vynas (100 %) yra pagamintas iš tos vietovės vynuogių.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---