# Euroopa Liidu C 200/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik15. juuni 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 200

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik15. juuni 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2020/C 200/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. mai 2020, investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (ESRN/2020/4) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2020/C 200/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 6. mai 2020, investeerimisfondide likviidsusriskide kohta (ESRN/2020/4)

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 200/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine) (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 200/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer) (
  1
  ) | 7 |
| 2020/C 200/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) (
  1
  ) | 8 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 200/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine) (
  1
  )

1

6

2020/C 200/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer) (
  1
  )

1

7

2020/C 200/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 200/05 | Euro vahetuskurss — 12. juuni 2020 | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 200/05

Euro vahetuskurss — 12. juuni 2020

9

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 200/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group) (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 200/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 12 |
| 2020/C 200/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 200/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group) (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 200/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

12

2020/C 200/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

6. mai 2020,

investeerimisfondide likviidsusriskide kohta

(ESRN/2020/4)

(2020/C 200/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 kuni 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koroonaviiruse haiguse (COVID-19) pandeemia ning sellega seotud vajalikud isoleerimismeetmed kujutavad endast tõsist ja enneolematut šokki Euroopa majandusele. Sellega seoses teatas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) haldusnõukogu oma 2. aprilli 2020. aasta koosolekul, et ta keskendub viiele prioriteetsele valdkonnale, kus liidu asutuste vaheline koordineerimine on tõenäoliselt eriti oluline liidu finantsstabiilsuse tagamiseks (3). Üks viiest prioriteetsest valdkonnast on seotud finantsturu likviidsusega ning mõjuga varahalduritele ja kindlustusandjatele. |
| --- | --- |

(1)

Koroonaviiruse haiguse (COVID-19) pandeemia ning sellega seotud vajalikud isoleerimismeetmed kujutavad endast tõsist ja enneolematut šokki Euroopa majandusele. Sellega seoses teatas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) haldusnõukogu oma 2. aprilli 2020. aasta koosolekul, et ta keskendub viiele prioriteetsele valdkonnale, kus liidu asutuste vaheline koordineerimine on tõenäoliselt eriti oluline liidu finantsstabiilsuse tagamiseks (3). Üks viiest prioriteetsest valdkonnast on seotud finantsturu likviidsusega ning mõjuga varahalduritele ja kindlustusandjatele.

| (2) | COVID-19 pandeemia alguses täheldatud varahindade järsu langusega kaasnes märkimisväärne väljavool investeerimisfondidest ja finantsturgude likviidsuse märkimisväärne vähenemine. Kuigi turutingimused on pärast seda stabiliseerunud, peamiselt keskpankade, järelevalveasutuste ning liidu ja kogu maailma valitsuste võetud otsustavate meetmete tõttu, on makromajanduslik finantsväljavaade endiselt väga ebakindel. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemia alguses täheldatud varahindade järsu langusega kaasnes märkimisväärne väljavool investeerimisfondidest ja finantsturgude likviidsuse märkimisväärne vähenemine. Kuigi turutingimused on pärast seda stabiliseerunud, peamiselt keskpankade, järelevalveasutuste ning liidu ja kogu maailma valitsuste võetud otsustavate meetmete tõttu, on makromajanduslik finantsväljavaade endiselt väga ebakindel.

| (3) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varasemad hinnangud (4) pangandusvälise finantsvahenduse kohta on toonud esile võimalikud haavatavused seoses investeerimisfondidega, millel on lühikesed lunastustähtajad, kuid mis investeerivad vähem likviidsetesse varadesse. Sellised likviidsuse mittevastavused suurendavad varade hindamisele stressiolukorras avalduva täiendava surve riski, kui investeerimisfondid püüavad väljavoolu katta kiiresti vähem likviidseid varasid müües. See võib kaasa tuua turuhinnas hindamise suurema kahjumi teistele finantseerimisasutustele, kelle riskipositsioonid on seotud sama või korreleeruva varaga, või finantstingimuste järsu karmistumise. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu varasemad hinnangud (4) pangandusvälise finantsvahenduse kohta on toonud esile võimalikud haavatavused seoses investeerimisfondidega, millel on lühikesed lunastustähtajad, kuid mis investeerivad vähem likviidsetesse varadesse. Sellised likviidsuse mittevastavused suurendavad varade hindamisele stressiolukorras avalduva täiendava surve riski, kui investeerimisfondid püüavad väljavoolu katta kiiresti vähem likviidseid varasid müües. See võib kaasa tuua turuhinnas hindamise suurema kahjumi teistele finantseerimisasutustele, kelle riskipositsioonid on seotud sama või korreleeruva varaga, või finantstingimuste järsu karmistumise.

| (4) | Kehtivad liidu eeskirjad sätestavad fondivalitsejate konkreetsed kohustused seoses nende poolt valitsetavate fondide likviidsusriski juhtimisega (5). Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) puhul peab eurofondi investeeringute likviidsusprofiil olema kooskõlas fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud tagasivõtmispoliitikaga. Samamoodi peab alternatiivsete investeerimisfondide (AIF) investeerimisstrateegia, likviidsusprofiil ja tagasivõtmispoliitika olema omavahel kooskõlas (6). Neid eeskirju täiendavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) suunised eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide likviidsuse stressitestimise kohta fondivalitsejatele, et regulaarselt testida nende fondide vastupidavusvõimet likviidsusriskile tavapärastes ja erandlikes likviidsustingimustes (7). |
| --- | --- |

(4)

Kehtivad liidu eeskirjad sätestavad fondivalitsejate konkreetsed kohustused seoses nende poolt valitsetavate fondide likviidsusriski juhtimisega (5). Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) puhul peab eurofondi investeeringute likviidsusprofiil olema kooskõlas fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud tagasivõtmispoliitikaga. Samamoodi peab alternatiivsete investeerimisfondide (AIF) investeerimisstrateegia, likviidsusprofiil ja tagasivõtmispoliitika olema omavahel kooskõlas (6). Neid eeskirju täiendavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) suunised eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide likviidsuse stressitestimise kohta fondivalitsejatele, et regulaarselt testida nende fondide vastupidavusvõimet likviidsusriskile tavapärastes ja erandlikes likviidsustingimustes (7).

| (5) | Käesoleva soovituse eesmärk on suurendada valmisolekut reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele, mis võivad kaasa tuua finantsturu likviidsuse halvenemise, mis võib kahjustada liidu finantsstabiilsuse tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva soovituse eesmärk on suurendada valmisolekut reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele, mis võivad kaasa tuua finantsturu likviidsuse halvenemise, mis võib kahjustada liidu finantsstabiilsuse tingimusi.

| (6) | ESRN tunnistab, et investeerimisfondide sektor on liidus suur ja mitmekesine. Seda arvesse võttes on ESRN kindlaks teinud kaks eriti prioriteetset valdkonda, mida tuleks finantsstabiilsuse seisukohast põhjalikumalt kontrollida. |
| --- | --- |

(6)

ESRN tunnistab, et investeerimisfondide sektor on liidus suur ja mitmekesine. Seda arvesse võttes on ESRN kindlaks teinud kaks eriti prioriteetset valdkonda, mida tuleks finantsstabiilsuse seisukohast põhjalikumalt kontrollida.

| (7) | Esimene oleks investeerimisfondid, millel on märkimisväärne ettevõtlussektori laenude riskipositsioon. COVID-19 pandeemia puhkemise järel toimus oluline väljavool investeerimisfondidest, mis olid investeerinud ettevõtlussektori laenudesse. Lisaks on investeerimisfondid märkimisväärses osas investeerinud finantssektoriväliste ettevõtete võlakirjadesse. Väljavoolu surve lühikeste lunastustähtaegadega avatud fondidest võib kaasa tuua vähem likviidsete varade kiire müügi fondivalitsejate poolt, mis veelgi halvendab likviidsustingimusi ettevõtlussektori võlakirjade turgudel. Sellel võib olla kahjulik ülekanduv mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on nende varadega seotud riskipositsioonid (nt kindlustusandjad, pensionifondid või pangad), või negatiivne mõju mittefinantsettevõtete turupõhise rahastamise kuludele ja kättesaadavusele. |
| --- | --- |

(7)

Esimene oleks investeerimisfondid, millel on märkimisväärne ettevõtlussektori laenude riskipositsioon. COVID-19 pandeemia puhkemise järel toimus oluline väljavool investeerimisfondidest, mis olid investeerinud ettevõtlussektori laenudesse. Lisaks on investeerimisfondid märkimisväärses osas investeerinud finantssektoriväliste ettevõtete võlakirjadesse. Väljavoolu surve lühikeste lunastustähtaegadega avatud fondidest võib kaasa tuua vähem likviidsete varade kiire müügi fondivalitsejate poolt, mis veelgi halvendab likviidsustingimusi ettevõtlussektori võlakirjade turgudel. Sellel võib olla kahjulik ülekanduv mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on nende varadega seotud riskipositsioonid (nt kindlustusandjad, pensionifondid või pangad), või negatiivne mõju mittefinantsettevõtete turupõhise rahastamise kuludele ja kättesaadavusele.

| (8) | Teine ESRNi poolt tuvastatud prioriteetne valdkond, mida tuleks finantsstabiilsuse huvides põhjalikumalt kontrollida, on investeerimisfondid, millel on suured riskipositsioonid kinnisvaras. COVID-19 leviku piiramiseks vajalikud rahvatervise piirangud võivad vähendada kinnisvaraturu tehingute mahtu ja suurendada hindamise määramatust. Kinnisvara investeerimisfondidele kuulub hinnanguliselt ligikaudu üks kolmandik liidu kommertskinnisvaraturust. Edasine väljavool märkimisväärse kinnisvaraosalusega investeerimisfondidest võib kaasa tuua kinnisvara hindamise langussurve, kui toimub kinnisvara müük vähese tehingute mahuga keskkonnas. Sellel võib olla kahjulik mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on kinnisvaraga seotud riskipositsioonid, sealhulgas neile, kes kasutavad kinnisvara laenu tagatisena. |
| --- | --- |

(8)

Teine ESRNi poolt tuvastatud prioriteetne valdkond, mida tuleks finantsstabiilsuse huvides põhjalikumalt kontrollida, on investeerimisfondid, millel on suured riskipositsioonid kinnisvaras. COVID-19 leviku piiramiseks vajalikud rahvatervise piirangud võivad vähendada kinnisvaraturu tehingute mahtu ja suurendada hindamise määramatust. Kinnisvara investeerimisfondidele kuulub hinnanguliselt ligikaudu üks kolmandik liidu kommertskinnisvaraturust. Edasine väljavool märkimisväärse kinnisvaraosalusega investeerimisfondidest võib kaasa tuua kinnisvara hindamise langussurve, kui toimub kinnisvara müük vähese tehingute mahuga keskkonnas. Sellel võib olla kahjulik mõju teistele finantseerimisasutustele, kellel on kinnisvaraga seotud riskipositsioonid, sealhulgas neile, kes kasutavad kinnisvara laenu tagatisena.

| (9) | Selleks, et liidu finantssüsteem aitaks COVID-19 šokki leevendada, mitte võimendada, peavad finantsturgude eri segmentide eest vastutavad järelevalveasutused piiriüleselt olulist koostööd tegema See kehtib eelkõige kapitaliturgude tegevuse kohta, sealhulgas investeerimisfondide tegevuse kohta, kus piiriülesed vood on suured ja sellise tegevuse sujuv toimimine sõltub paljudest finantssüsteemis osalejatest. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et liidu finantssüsteem aitaks COVID-19 šokki leevendada, mitte võimendada, peavad finantsturgude eri segmentide eest vastutavad järelevalveasutused piiriüleselt olulist koostööd tegema See kehtib eelkõige kapitaliturgude tegevuse kohta, sealhulgas investeerimisfondide tegevuse kohta, kus piiriülesed vood on suured ja sellise tegevuse sujuv toimimine sõltub paljudest finantssüsteemis osalejatest.

| (10) | ESRN tunnustab ESMA poolt tehtavat prioriteetset tööd fondivalitsejate likviidsusriski juhtimise järelevalvealase ühtsuse suurendamisel. See hõlmab eurofondide valitsejate likviidsusriski juhtimist käsitlevat ühist järelevalvemeedet, millest teatati 2020. aastal, (8) ning ESMA käimasolevat järelevalvetegevuse koordineerimist COVID-19 kontekstis. |
| --- | --- |

(10)

ESRN tunnustab ESMA poolt tehtavat prioriteetset tööd fondivalitsejate likviidsusriski juhtimise järelevalvealase ühtsuse suurendamisel. See hõlmab eurofondide valitsejate likviidsusriski juhtimist käsitlevat ühist järelevalvemeedet, millest teatati 2020. aastal, (8) ning ESMA käimasolevat järelevalvetegevuse koordineerimist COVID-19 kontekstis.

| (11) | Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust.

| (12) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata, |
| --- | --- |

(12)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast adressaatide teavitamist ning pärast seda, kui haldusnõukogu on teavitanud Euroopa Liidu Nõukogu oma kavatsusest seda teha ja andnud nõukogule võimaluse vastata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1. JAGU

SOOVITUS

Soovitus A – Investeerimisfondide valmisoleku hindamise järelevalve koordineerimine

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel (ESMA) soovitatakse:

| 1. | kooskõlastada oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et teostada sihipärast järelevalvet investeerimisfondide üle, millel on märkimisväärne riskipositsioon ettevõtlussektori võlakohustustes ja kinnisvaras, et hinnata nende kahe investeerimisfondide sektori segmendi valmisolekut võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks, sealhulgas märkimisväärseks väljavooluks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks; ja |
| --- | --- |

1.

kooskõlastada oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et teostada sihipärast järelevalvet investeerimisfondide üle, millel on märkimisväärne riskipositsioon ettevõtlussektori võlakohustustes ja kinnisvaras, et hinnata nende kahe investeerimisfondide sektori segmendi valmisolekut võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks, sealhulgas märkimisväärseks väljavooluks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks; ja

| 2. | esitada ESRNile aruanne oma analüüsi ja järelduste kohta, mis on tehtud seoses asjaomaste investeerimisfondide valmisolekuga. |
| --- | --- |

2.

esitada ESRNile aruanne oma analüüsi ja järelduste kohta, mis on tehtud seoses asjaomaste investeerimisfondide valmisolekuga.

2. JAGU

RAKENDAMINE

1.   Mõisted

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:






  a) | „riiklik pädev asutus“ (national competent authority, NCA) – pädev asutus vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (9) artikli 2 lõike 1 punktis h või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (10) artikli 4 lõike 1 punktis f; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„riiklik pädev asutus“ (national competent authority, NCA) – pädev asutus vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (9) artikli 2 lõike 1 punktis h või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (10) artikli 4 lõike 1 punktis f;

| b) | „investeerimisfond“ (investment fund) – i) vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (eurofond) (undertaking for collective investment in transferable securities) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 alusel, millele on antud tegevusluba selle direktiivi artikli 5 alusel; ja ii) direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivne investeerimisfond (AIF). |
| --- | --- |

b)

„investeerimisfond“ (investment fund) – i) vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja (eurofond) (undertaking for collective investment in transferable securities) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 alusel, millele on antud tegevusluba selle direktiivi artikli 5 alusel; ja ii) direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivne investeerimisfond (AIF).

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohast tähelepanu tuleb pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, võttes arvesse iga soovituse eesmärki ja sisu;

| b) | täita tuleb lisas sätestatud konkreetsed vastavuskriteeriumeid. |
| --- | --- |

b)

täita tuleb lisas sätestatud konkreetsed vastavuskriteeriumeid.

3.   Edasine ajakava

| 1. | Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt peavad adressaadid teavitama Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ESRNi meetmetest, mis on võetud soovituste rakendamiseks, ning põhjendama meetmete võtmata jätmist. ESMA teadet oodatakse 31. oktoobriks 2020. |
| --- | --- |

1.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat:






  a) | abistab ESMAt, täiendades analüüsi osi finantsstabiilsuse seisukohast; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

abistab ESMAt, täiendades analüüsi osi finantsstabiilsuse seisukohast;

| b) | koordineerib järelmeetmete võtmise korda; |
| --- | --- |

b)

koordineerib järelmeetmete võtmise korda;

| c) | vastab ESMA abitaotlustele. |
| --- | --- |

c)

vastab ESMA abitaotlustele.

| 2. | Haldusnõukogu hindab ESMA poolt teatatud meetmeid ja põhjendusi ning võib asjakohastel juhtudel otsustada, et käesolevat soovitust ei ole järgitud ning et ESMA põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 6. mai 2020

ESRNi sekretariaadi juhataja,

ESRNi haldusnõukogu nimel

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  Vaata ESRNi haldusnõukogu 2. aprilli 2020. aasta koosolekule järgnenud pressiteadet, mis on avaldatud: https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200409~a26cc93c59.en.html

3

(4)  Vt näiteks iga-aastast „EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019“, avaldatud: https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

4

(5)  Vt komisjoni direktiivi 2010/43/EL (1. juuli 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga) artikli 40 lõige 4 (ELT L 176, 10.7.2010, lk 42).

5

(6)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010) artikli 16 lõiget 2 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

6

(7)  ESMA, Final Report: Guidelines on liquidity stress testing in UCITS and AIFs, 2. september 2019, avaldatud: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma34-39-882_final_report_guidelines_on_lst_in_ucits_and_aifs.pdf

7

(8)  Vt ESMA pressiteade 30. jaanuarist 2020, avaldatud https://www.esma.europa.eu/press-news/esma-news/esma-launches-common-supervisory-action-ncas-ucits-liquidity-risk-management

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL, 8. juuni 2011, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

10

---

LISA

SOOVITUSE VASTAVUSKRITEERIUMID

Soovituse A osas kehtivad järgmised vastavuskriteeriumid:

| 1. | Selleks et võimaldada sihipärast ja õigeaegset tegevust, peaks ESMA koordineerima oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et:






  a) | teha kindlaks liidu investeerimisfondid, millel on eriti suur riskopositsioon ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvaraturgude suhtes ning mis on eriti olulised makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast. Piirates nende fondide tegevuse ulatust, on käesoleva soovituse eesmärk tagada, et seda saab teha ettenähtud aja jooksul. ESMA võib soovi kohaselt fondide tuvastamisel arvesse võtta muid asjakohaseid omadusi, näiteks väljavoolu aktiivsust ja/või finantsvõimenduse taset; |
| --- | --- | --- |

1.

Selleks et võimaldada sihipärast ja õigeaegset tegevust, peaks ESMA koordineerima oma tegevust riiklike pädevate asutustega, et:

a)

teha kindlaks liidu investeerimisfondid, millel on eriti suur riskopositsioon ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvaraturgude suhtes ning mis on eriti olulised makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast. Piirates nende fondide tegevuse ulatust, on käesoleva soovituse eesmärk tagada, et seda saab teha ettenähtud aja jooksul. ESMA võib soovi kohaselt fondide tuvastamisel arvesse võtta muid asjakohaseid omadusi, näiteks väljavoolu aktiivsust ja/või finantsvõimenduse taset;

| b) | tegeleda sihipäraselt punktis a osutatud investeerimisfondide alarühmaga, et aidata hinnata nende praegust valmisolekut väljavoolu ootamatuks suurenemiseks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks, sealhulgas kujundada seisukoht selle kohta, kuidas need fondid võiksid lühikeses perspektiivis reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele; |
| --- | --- |

b)

tegeleda sihipäraselt punktis a osutatud investeerimisfondide alarühmaga, et aidata hinnata nende praegust valmisolekut väljavoolu ootamatuks suurenemiseks ja/või hindamise määramatuse suurenemiseks, sealhulgas kujundada seisukoht selle kohta, kuidas need fondid võiksid lühikeses perspektiivis reageerida võimalikele tulevastele negatiivsetele šokkidele;

| c) | hinnata investeerimisfondide sektori valmisolekut ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvara segmentide osas ning kaaluda, kas selle valmisoleku suurendamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Eelkõige tuleks hindamisel keskenduda võimalikele tulevastele väljavoolu ja/või hindamise määramatuse šokkidele ning kaaluda, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid – näiteks anda kas fondidele või järelevalveasutustele täiendavaid suuniseid likviidsuse juhtimise vahendite kasutamise ja/või hindamise määramatuse käsitlemise kohta. |
| --- | --- |

c)

hinnata investeerimisfondide sektori valmisolekut ettevõtlussektori võlakohustuste ja kinnisvara segmentide osas ning kaaluda, kas selle valmisoleku suurendamiseks on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Eelkõige tuleks hindamisel keskenduda võimalikele tulevastele väljavoolu ja/või hindamise määramatuse šokkidele ning kaaluda, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid – näiteks anda kas fondidele või järelevalveasutustele täiendavaid suuniseid likviidsuse juhtimise vahendite kasutamise ja/või hindamise määramatuse käsitlemise kohta.

| 2. | Järelevalve teostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi kaalutlusi, pöörates erilist tähelepanu valdkondadele, mis on olulised finantsstabiilsuse seisukohast.






  a) | Fondid eriti suure riskipositsiooniga ettevõtlussektori võlakohustuste suhtes

  Eriti suure ettevõtlussektori võlakoormusega fondide sihipärase hindamise osana on finantsstabiilsuse seisukohast tõenäoliselt eriti kasulik järgmine teave:






  i) | Teave fondi käitumise hindamiseks COVID-19 pandeemia alguses. See teave võiks hõlmata järgmist: i) väljavoolu suurus COVID-19 pandeemia alguses, kui ettevõtlussektori võlakirjade fondide väljavool suurenes; ii) kuidas sel ajal kasutati likviidsuse juhtimise vahendeid, sh mitmesuguste fondiliikide osas kasutusele võetud erinevaid vahendeid; ja iii) milliseid varaliike müüdi väljavoolu katmiseks ja kuidas (näiteks vertikaalne läbilõige). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Järelevalve teostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi kaalutlusi, pöörates erilist tähelepanu valdkondadele, mis on olulised finantsstabiilsuse seisukohast.

a)

Fondid eriti suure riskipositsiooniga ettevõtlussektori võlakohustuste suhtes

Eriti suure ettevõtlussektori võlakoormusega fondide sihipärase hindamise osana on finantsstabiilsuse seisukohast tõenäoliselt eriti kasulik järgmine teave:

i)

Teave fondi käitumise hindamiseks COVID-19 pandeemia alguses. See teave võiks hõlmata järgmist: i) väljavoolu suurus COVID-19 pandeemia alguses, kui ettevõtlussektori võlakirjade fondide väljavool suurenes; ii) kuidas sel ajal kasutati likviidsuse juhtimise vahendeid, sh mitmesuguste fondiliikide osas kasutusele võetud erinevaid vahendeid; ja iii) milliseid varaliike müüdi väljavoolu katmiseks ja kuidas (näiteks vertikaalne läbilõige).

| ii) | Teave valmisoleku hetkeolukorra hindamiseks. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) tuvastatud fondile kättesaadavad likviidsuse juhtimise vahendid, ii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks; iii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikuks tulevaseks väljavoolu kordumiseks; iv) vastava fondi kättesaadavad likviidsete varade positsioonid; ja v) tuvastatud fondi investorite arv ja eripära (näiteks jaeinvestorid või institutsionaalsed investorid). |
| --- | --- |

ii)

Teave valmisoleku hetkeolukorra hindamiseks. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) tuvastatud fondile kättesaadavad likviidsuse juhtimise vahendid, ii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks; iii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikuks tulevaseks väljavoolu kordumiseks; iv) vastava fondi kättesaadavad likviidsete varade positsioonid; ja v) tuvastatud fondi investorite arv ja eripära (näiteks jaeinvestorid või institutsionaalsed investorid).

| b) | Fondid eriti suure kinnisvara riskipositsiooniga

  Eriti suure kinnisvara riskipositsiooniga fondide sihipärase hindamise osana on finantsstabiilsuse seisukohast tõenäoliselt eriti kasulik järgmine teave:






  i) | Teave hindamise määramatuse ja väljavoolu ulatuse jooksvaks hindamiseks. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) erinevates jurisdiktsioonides olevate kinnisvarafondide probleemid hindamise määramatusega, kui on; ii) viis, kuidas siiani on kasutatud likviidsuse juhtimise vahendeid, sh erivahendite kasutuselevõtt; ja iii) väljavõtmise taotluste maht alates COVID-19 pandeemia algusest ja viis, kuidas tuvastatud fondid on neid taotlusi käsitlenud. |
| --- | --- | --- |

b)

Fondid eriti suure kinnisvara riskipositsiooniga

Eriti suure kinnisvara riskipositsiooniga fondide sihipärase hindamise osana on finantsstabiilsuse seisukohast tõenäoliselt eriti kasulik järgmine teave:

i)

Teave hindamise määramatuse ja väljavoolu ulatuse jooksvaks hindamiseks. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) erinevates jurisdiktsioonides olevate kinnisvarafondide probleemid hindamise määramatusega, kui on; ii) viis, kuidas siiani on kasutatud likviidsuse juhtimise vahendeid, sh erivahendite kasutuselevõtt; ja iii) väljavõtmise taotluste maht alates COVID-19 pandeemia algusest ja viis, kuidas tuvastatud fondid on neid taotlusi käsitlenud.

| ii) | Teave hetkeolukorra hindamise valmisoleku kohta. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) kinnisvarafondi struktuuriomadused (näiteks käsitlemise sagedus, etteteatamistähtaeg, jne); ii) tuvastatud fondile kättesaadavad likviidsuse juhtimise vahendid, iii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks; iv) viis, kuidas fondijuhid tõenäoliselt valmistuksid võimalikuks tulevaseks hindamise määramatuseks/väljavoolu suurenemiseks; v) tuvastatud fondi kättesaadavad likviidsete varade positsioonid; ja v) tuvastatud fondi investorite arv ja eripära (näiteks jaeinvestorid või institutsionaalsed investorid). |
| --- | --- |

ii)

Teave hetkeolukorra hindamise valmisoleku kohta. See teave võiks sisaldada järgmisi kirjeldusi: i) kinnisvarafondi struktuuriomadused (näiteks käsitlemise sagedus, etteteatamistähtaeg, jne); ii) tuvastatud fondile kättesaadavad likviidsuse juhtimise vahendid, iii) viis, kuidas fondijuhid valmistuvad võimalikeks tulevasteks negatiivseteks šokkideks; iv) viis, kuidas fondijuhid tõenäoliselt valmistuksid võimalikuks tulevaseks hindamise määramatuseks/väljavoolu suurenemiseks; v) tuvastatud fondi kättesaadavad likviidsete varade positsioonid; ja v) tuvastatud fondi investorite arv ja eripära (näiteks jaeinvestorid või institutsionaalsed investorid).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/6

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9836 – Bunker Holding / OceanConnect Marine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 200/02)

9. juunil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9836 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9836 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/7

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9423 – Strategic value Partners / Pfleiderer)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 200/03)

21. augustil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9423 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9423 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/8

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9745 – Sunsuper/Macquarie/PGGM/MAGL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 200/04)

13. märtsil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9745 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9745 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/9

---

Euro vahetuskurss (1)

12. juuni 2020

(2020/C 200/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1304 |
| JPY | Jaapani jeen | 121,26 |
| DKK | Taani kroon | 7,4551 |
| GBP | Inglise nael | 0,89653 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5103 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0697 |
| ISK | Islandi kroon | 152,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,8475 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,698 |
| HUF | Ungari forint | 346,00 |
| PLN | Poola zlott | 4,4484 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8343 |
| TRY | Türgi liir | 7,7224 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6447 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5347 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7607 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7553 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5718 |
| KRW | Korea vonn | 1 360,45 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,2794 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9990 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5660 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 058,24 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8240 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,763 |
| RUB | Vene rubla | 78,7662 |
| THB | Tai baat | 34,986 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,7388 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,4450 |
| INR | India ruupia | 85,7875 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1304

JPY

Jaapani jeen

121,26

DKK

Taani kroon

7,4551

GBP

Inglise nael

0,89653

SEK

Rootsi kroon

10,5103

CHF

Šveitsi frank

1,0697

ISK

Islandi kroon

152,10

NOK

Norra kroon

10,8475

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,698

HUF

Ungari forint

346,00

PLN

Poola zlott

4,4484

RON

Rumeenia leu

4,8343

TRY

Türgi liir

7,7224

AUD

Austraalia dollar

1,6447

CAD

Kanada dollar

1,5347

HKD

Hongkongi dollar

8,7607

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7553

SGD

Singapuri dollar

1,5718

KRW

Korea vonn

1 360,45

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,2794

CNY

Hiina jüaan

7,9990

HRK

Horvaatia kuna

7,5660

IDR

Indoneesia ruupia

16 058,24

MYR

Malaisia ringit

4,8240

PHP

Filipiini peeso

56,763

RUB

Vene rubla

78,7662

THB

Tai baat

34,986

BRL

Brasiilia reaal

5,7388

MXN

Mehhiko peeso

25,4450

INR

India ruupia

85,7875

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 200/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Häfen und Güterverkehr Köln AG („HGK“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Stadtwerke Köln GmbH (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Häfen und Güterverkehr Köln AG („HGK“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Stadtwerke Köln GmbH (Saksamaa),

| — | Imperial Mobility International B.V. & Co. KG („Imperial Group“, Madalmaad), Euroopa siseveelaevanduse valdkonna ettevõtja. |
| --- | --- |

—

Imperial Mobility International B.V. & Co. KG („Imperial Group“, Madalmaad), Euroopa siseveelaevanduse valdkonna ettevõtja.

HGK omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Imperial Groupi üle, nimelt selle Euroopa siseveelaevanduse valdkonna ja teatavate seotud ettevõtjate („Imperial Shipping Group“, Madalmaad, Saksamaa ja Prantsusmaa) üle.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | HGK: siseveetransport, ümberlaadimis- ja stividoriteenused sisemaaterminalides, siseveesadamate taristu, raudteetransport ja -taristu, ekspedeerimis- ja logistikateenused ning lähimerevedu Saksamaal, eelkõige Kölni ja Reini piirkonnas, |
| --- | --- |

—

HGK: siseveetransport, ümberlaadimis- ja stividoriteenused sisemaaterminalides, siseveesadamate taristu, raudteetransport ja -taristu, ekspedeerimis- ja logistikateenused ning lähimerevedu Saksamaal, eelkõige Kölni ja Reini piirkonnas,

| — | Imperial Shipping Group: siseveelaevandus, ümberlaadimis- ja stividoriteenused, ladustamine, transpordilogistika, laevade tollivormistus ja sõidukikaubandus, klientide teenindamine Saksamaal, Beneluxi riikides ja Kirde-Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

Imperial Shipping Group: siseveelaevandus, ümberlaadimis- ja stividoriteenused, ladustamine, transpordilogistika, laevade tollivormistus ja sõidukikaubandus, klientide teenindamine Saksamaal, Beneluxi riikides ja Kirde-Prantsusmaal.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

Juhtum M.9853 – HGK / Imperial Shipping Group

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 200/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„ΡΟΔΙ ΕΡΜΙΟΝΗΣ“ (RODI ERMIONIS)

ELi nr: PDO-GR-02389 – 12.1.2018

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Ρόδι Ερμιόνης“ („Rodi Ermionis“)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Rodi Ermionis“ tähistatakse Ermionida omavalitsusüksuses kasvatatava ja sellelt nime saanud granaadipuuliste perekonda kuuluva hariliku granaadipuu (Punica granatum L.) sordi ’Ermioni’ vilja. See on granaadipuu kohalik ökotüüp, mis on aja jooksul loodusliku valiku teel kohanenud sealsete ilmastikutingimustega ja seal tegutsevate tootjate kasvatamismeetoditega. Neist puudest saadakse ka paljundusmaterjali sealsete uute istikute jaoks.

Turustatavatel küpsetel viljadel on järgmised omadused.

| 1. | Morfoloogilised tunnused:






  — | kuju: ümar. Koor on õhuke, nahkjas, pehme ja läikiv. Sees on seemned, millel on keskmise suurusega poolpuitjad pehmed tuumad, mis purunevad närides kergesti; |
| --- | --- | --- |

1.

Morfoloogilised tunnused:

—

kuju: ümar. Koor on õhuke, nahkjas, pehme ja läikiv. Sees on seemned, millel on keskmise suurusega poolpuitjad pehmed tuumad, mis purunevad närides kergesti;

| — | värvus: koor võib olla kollakasroosa kuni punane (olenevalt sellest, kui palju päikest see on saanud). Seemned on roosad kuni punased. |
| --- | --- |

—

värvus: koor võib olla kollakasroosa kuni punane (olenevalt sellest, kui palju päikest see on saanud). Seemned on roosad kuni punased.

| 2. | Organoleptilised omadused:
  magusa ja hapu tasakaalus suhtest tuleneb viljamagus maitse. Seemned on magusad ja pehmed ning tuum puruneb närimisel kergesti. |
| --- | --- |

2.

Organoleptilised omadused:

magusa ja hapu tasakaalus suhtest tuleneb viljamagus maitse. Seemned on magusad ja pehmed ning tuum puruneb närimisel kergesti.

| 3. | Füüsikalis-keemilised omadused:






  — | suhkrusisaldus (Brix): vähemalt 15° |
| --- | --- | --- |

3.

Füüsikalis-keemilised omadused:

—

suhkrusisaldus (Brix): vähemalt 15°

| — | happesus (% sidrunhapet): kuni 0,4. |
| --- | --- |

—

happesus (% sidrunhapet): kuni 0,4.

Toodet müüakse värske puuviljana ja pakendatud söögivalmis granaatõuna seemnetena.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Rodi Ermionis“ toodetakse Ermionida omavalitsusüksuses, mis asub Kreeka Peloponnesose piirkonna Argolida piirkonnaüksuses. Argolise prefektuuri idaosas asuv Ermionida omavalitsus koosneb Kranidi, Ermioni ja Portocheli linnast koos neid ümbritsevate aladega ning Koilada, Didyma, Fournoi, Thermisia ja Iliokastro külast. Sellest läänes asub Argolise laht ja lõunas Myrtooni meri.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Määratletud piirkond on suhteliselt tasase pinnasega poolsaar. Kohalikku mikrokliimat mõjutavad ala põhjapiiril asuv 1 121 meetri kõrgune Didymo mägi (Argolida kõrguselt teine mägi), ala ida- ja kirdepiiril asuv Aderese mäestik ning Ermionida omavalitsuse lõuna- ja läänepiiril asuv meri.

Aasta lõikes iseloomustab Ermionida kliimat alljärgnev:

| — | ei esine äärmuslikke temperatuure: talvel ei ole peaaegu kunagi külma ning suved on pikad ja mõõdukalt kuni väga soojad; |
| --- | --- |

—

ei esine äärmuslikke temperatuure: talvel ei ole peaaegu kunagi külma ning suved on pikad ja mõõdukalt kuni väga soojad;

| — | päevased ja öised temperatuurid ei ole väga erinevad; |
| --- | --- |

—

päevased ja öised temperatuurid ei ole väga erinevad;

| — | palju selgeid päikeselisi ilmu; |
| --- | --- |

—

palju selgeid päikeselisi ilmu;

| — | vähe vihma ning väike suhteline õhuniiskus kevadel ja sügisel (septembris ja oktoobris). |
| --- | --- |

—

vähe vihma ning väike suhteline õhuniiskus kevadel ja sügisel (septembris ja oktoobris).

Toode „Rodi Ermionis“ on tunnuslik ja ainulaadne, otseselt seotud oma kasvukohaga, sest lõpptoote omadused olenevad konkreetsest kliimast ja viljelusmeetoditest.

Granaatõuna „Rodi Ermionis“ on Ermionis kasvatatud aastakümneid. See vili kannab endise Ermioni valla nime just sellepärast, et seal see aretati ja edukalt ka kohanes.

„Rodi Ermionis“ on kohalik ökotüüp, sest on piirkonnaga hästi kohanenud ning internetis, ajakirjades ja mujal meedias nimetatakse seda Ermioni sordiks. See on aja jooksul välja kujunenud kohalik sort: kasvatajad valivad jätkuvalt soovitud omadustega taime ja paljundavad seda vegetatiivselt. Kohaliku sordi eritunnus on pehme tuum. Kreeka taimearetus- ja geneetiliste ressursside instituudi heitlehiste viljapuude osakond Náousas uuris erinevaid olulisi granaatõuna genotüüpe, mis koguti riigi eri osadest ja mida soovitatakse kasvatada. Uuriti ka toodet „Rodi Ermionis“, mille kohta uuringus mainitakse, et erinevalt teistest, kõva või poolkõva tuumaga granaatõuntest, on selle tuum pehme.

Toodet „Rodi Ermionis“ iseloomustavad ka magus maitse ja nõtke koor, mis on ilmastiku ja viljelusmeetodite tulemus.

Konkreetsemalt on magus maitse tingitud sellest, et pakase puudumise tõttu saab taimed kujundada suurema lehepinna ja tõhusa fotosünteesivõimega puudeks. Sellega tagatakse puudes suurem õhustatus ja viljadele rohkem päikest. Sellistes tingimustes suureneb viljade suhkrusisaldus ja kiireneb hapete lagunemine, millest tuleneb nende tasakaalus magusus. Suhkrusisaldus (lahustuva kuivainena) peab olema vähemalt 15 °Bx ja happesus alla 0,4 sidrunhappeprotsendi.

Náousa heitlehiste viljapuude osakonnas mõõdeti ka toote „Rodi Ermionis“ ja teiste granaatõunte suhkrusisaldust ja happesust. Toote „Rodi Ermionis“ mahl oli kõige magusam, sest sellel on suur suhkrusisaldus ja väike happesus.

Nõtke koor võib küll tihti lõheneda, aga määratletud geograafilises piirkonnas ei juhtu seda tänu kohalikele looduslike oludele ja viljelusmeetoditele. Tootjate pikaaegsed kogemused toote „Rodi Ermionis“ kasvatamisel on neid suunanud erilise kastmistehnika kasutamisele, mispärast aastatepikkust kasvatamist ja taimede jälgimist on märgata lasknud, et selle tõttu viljumine paraneb ja viljad ei lõhene. Õitsemise ja viljumise ajal (mais) granaadipuid ei kasteta, mistõttu on tolmeldamine edukam, viljumine parem ja noored viljad stabiilsemad. Tänu kuum-kuivadele tingimustele ja viljelusmeetodile ei lõhene vilja nõtke koor kuigi tihti. Suvel ja varasügisel enne saagikoristust kastetakse puid, et pinnases oleks piisavalt niiskust. Sellega aidatakse hoida koor nõtkena ja takistatakse edukamalt lõhenemist, sest seda põhjustavate ootamatute muutuste eest kaitsev paindlik koor saab ühtlaselt areneda. Seda soodustab ka päevase ja öise temperatuuri vähene erinevuse kogu aasta vältel ning vähe sademeid sügisel, viljade küpsemise ajal.

Vilju koristatakse väga ettevaatlikult ja alati käsitsi, kasutades spetsiaalseid aiakääre või päris käsitsi, sest toote „Rodi Ermionis“ koor on pehme ja õhuke ning võib kergesti muljuda saada. Nii väheneb kahjustada saamise oht ja koristusjärgne saastumine ning tagatakse viljade väga hea kvaliteet.

Ermionida keskkonnaseisundist tulenevad toote „Rodi Ermionis“ iseloomulikud omadused, mis eristavad seda teistest granaatõuntest ning mis on tarbija konkreetsetele vajadustele ja eelistustele vastava tootena võimaldanud turul omandada silmapaistva maine. Ermionida omavalitsus koos granaatõunakasvatajate ja kohalike asutustega on alates 2011. aastast korraldanud Ermioni granaatõunafestivali, mil linn ära ehitakse ning jagatakse granaatõunu Ermioni sadamas ja kauplustes, granaatõuntest valmistatakse palju erinevaid tooteid (toidud, maiustused ja liköör) ja pakutakse neid üldsusele; korraldatakse ka kultuuri- ja teadusüritusi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2020/prodiagrafes_rodi_ermioni290120.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 15.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 200/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„ΛΟΎΝΤΖΑ ΠΙΤΣΙΛΙΆΣ“ (LOUNTZA PITSILIAS)

ELi nr: PGI-CY-02367 – 15.9.2017

KPN () KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Küpros

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ tähistatakse laagerdunud, kuiva, soolatud, suitsutatud ja veinis marineeritud lihatoodet, mida tehakse seafileest. Selle tootmisel ei kasutata säilitusaineid (nt nitraadid, nitritid, polüfosfaadid), lõhna- ja maitsetugevdajaid ega muid lisandeid. Ka toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ toorainetes ei ole säilitusaineid (nt nitraadid, nitritid) ega muid lisandeid.

Toote valmistamiseks kasutatakse:

| — | seaduses nõutud viisil tapetud (verest täielikult tühjaks lastud ja kohe jahutatud), tervetelt sigadelt mõlemalt poolt selgroogu saadud värsket seljafileed. Pärast vastuvõtmist kontrollitakse saadud liha värvust (mis peab olema iseloomulikult helepunane), lõhna (hea), sisetemperatuuri (0–7 °C) ja pH-d (5,3–6); |
| --- | --- |

—

seaduses nõutud viisil tapetud (verest täielikult tühjaks lastud ja kohe jahutatud), tervetelt sigadelt mõlemalt poolt selgroogu saadud värsket seljafileed. Pärast vastuvõtmist kontrollitakse saadud liha värvust (mis peab olema iseloomulikult helepunane), lõhna (hea), sisetemperatuuri (0–7 °C) ja pH-d (5,3–6);

| — | kohalikku sorti ’Mavro’ kasvatavatest istandustest (võivad kasvatada lisaks ka sorti ’Maratheftiko’) saadud kuiva punast veini. Kontrollitakse saadud veini lõhna (peab olema sordile iseloomulik), alkoholisisaldust (12–15 %) ja suhkrusisaldust (alla 4 g/l); |
| --- | --- |

—

kohalikku sorti ’Mavro’ kasvatavatest istandustest (võivad kasvatada lisaks ka sorti ’Maratheftiko’) saadud kuiva punast veini. Kontrollitakse saadud veini lõhna (peab olema sordile iseloomulik), alkoholisisaldust (12–15 %) ja suhkrusisaldust (alla 4 g/l);

| — | jämedat (mere)soola; |
| --- | --- |

—

jämedat (mere)soola;

| — | purustatud koriandrit (Coriandrum sativum), jahvatatud vürtsköömnet (Cuminum cyminum) (vabatahtlik) ja/või jahvatatud musta pipart (Piper nigrum). |
| --- | --- |

—

purustatud koriandrit (Coriandrum sativum), jahvatatud vürtsköömnet (Cuminum cyminum) (vabatahtlik) ja/või jahvatatud musta pipart (Piper nigrum).

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ omadused on järgmised:

Füüsikalised omadused

Kuju: pikk kitsas ja silinderjas, otstest veidi kitsama ja elliptilise läbilõikega

Kaal: 0,8–2,5 kg

Organoleptilised omadused

Värvus: väljast tumepunane kuni must ja seest hele- kuni purpurpunane

Lõhn: punane vein, koriander (ja/või vürtsköömen) ja suitsune

Maitse: veidi soolane ja suitsune; lisaks on tunda ka veini; koriandrit ja/või vürtsköömnet ning musta pipart (kui viimast kahte on lisatud)

Tekstuur: tihedalt kokkusurutud lihaskiud ei ole triipudena eraldatud, närimisel veidi vintske

Keemilised omadused

Veesisaldus: 40–60 %

Naatriumkloriid: 3–7 %

Toode „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ lastakse tarbimisse tervikuna või viilutatult ja müüakse kas pakendatult või pakendamata.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ valmistamiseks kasutatav punane vein on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas asuvates viinamarjaistandustes, kus kasvatatakse piirkonnas valdavat kohalikku viinamarjasorti ’Mavro’. Sellised istandused asuvad Pitsiilia piirkonnas (kontrollitud päritolunimetusega veinid), kus võib kasvatada ka sorti ’Maratheftiko’ (Vamvakada).

Pitsiilia piirkonnas on erilise morfoloogia ja kvaliteediga pinnas, mis sobib eriti hästi veiniviinamarjade kasvatamiseks: merepinna suhtes väga kõrgel, kallakutel lasuv muld on toitainevaene ja paljandunud vulkaaniliste kaljurahnudega. Samuti on sealsoodsad kasvutingimused, sest viinamarjade küpsemise ajal sademeid ei esine. Kõik need Pitsiilia piirkonna klimaatilised ja morfoloogilised erisused annavad selle piirkonna veinile erilised organoleptilised omadused ja kvaliteedi, mis mõjuvad toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ organoleptilistele omadustele, sest veinis leotamine on tootmisprotsessi oluline osa.

3.4.   Täpsustage tootmise eritapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ valmistamiseks kasutatav punane vein on toodetud määratletud geograafilises piirkonnas asuvates viinamarjaistandustes, kus kasvatatakse piirkonnas valdavat kohalikku viinamarjasorti ’Mavro’. Sellised istandused asuvad Pitsiilia piirkonnas (kontrollitud päritolunimetusega veinid), kus võib kasvatada ka sorti ’Maratheftiko’ (Vamvakada).

Pitsiilia piirkonnas on erilise morfoloogia ja kvaliteediga pinnas, mis sobib eriti hästi veiniviinamarjade kasvatamiseks: merepinna suhtes väga kõrgel, kallakutel lasuv muld on toitainevaene ja paljandunud vulkaaniliste kaljurahnudega. Samuti on seal soodsad kasvutingimused, sest viinamarjade küpsemise ajal sademeid ei esine. Kõik need Pitsiilia piirkonna klimaatilised ja morfoloogilised erisused annavad selle piirkonna veinile erilised organoleptilised omadused ja kvaliteedi, mis mõjuvad toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ organoleptilistele omadustele, sest veinis leotamine on tootmisprotsessi oluline osa.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Olenemata sellest, kas toode on pakendatud, pakendamata, tervik või viilutatud, peab sel olema märgistus, kus on kirjas selle registreeritud nimetus ning tootmisüksuse andmed ning/või viilutamis- ja pakendamiskoha andmed (kui viilutamine ja pakendamine ei toimu tootmiskohas).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond Pitsiilia on teadaolevalt mägine. Merepinna suhtes kõrgusel 700 meetrit või rohkem asuv piirkond hõlmab järgmiste haldusüksuste territooriume:

Nikosia piirkond: Agia Eirini, Alithinou, Alona, Apliki, Askas, Gourri, Kannavia, Kourdali, Lagoudera, Lazanias, Livadia (Nicosia), Palechori, Platanistasa, Polystypos, Saranti, Spilia, Farmakas, Fikardou, Fterikoudi, Kambi

Larnaca piirkond: Odou

Limassoli piirkond: Agios Theodoros, Agios Ioannis, Agios Konstantinos, Agios Pavlos, Agridia, Agros, Kato Amiantos, Pano Amiantos, Dymes, Zoopigi, Kato Mylos, Kyperounta, Pelendri, Potamitissa, Sykopetra, Chandria

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Nimetuse „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ registreerimise taotluse aluseks on toote füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused, mis kujunevad välja ja säilivad sellise tootmisprotsessi käigus, mille puhul ei ole vaja kasutada mingeid lisandeid.

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ omadused tulenevad tootjate oskusteabest, eelkõige

oleneb filee suurusest, kui kaua seda soolas hoida ja kui palju soola kasutada. Suuremat lountza’t soolatakse kauem ja kasutatakse veidi rohkem soola, et see jõuaks ka filee sisse ja lõpptoode oleks soovitud maitsega.

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ sisule omane tugev veinimaitse ja lõhn saadakse lõhna ja keemiliste omaduste poolest sobiva punase veiniga, mis on saadud kohalikest viinamarjaistandustest, kus kasvatatakse valdavalt (80 % kogupindalast) sorti ’Mavro’, aga sellele lisaks võib kasvatada ka punase viinamarja sorti ’Maratheftiko’, ning need omadused olenevad ka veinis ligunemise ajast.

Lisatud vürtside (nagu ka soola) kogus oleneb filee suurusest ja tootja määrab selle oma kogemuse alusel. Sobiva koguse vürtside lisamisest tuleneb toote maitse ja lõhn.

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ maitse, lõhna, tekstuuri ja värvuse seisukohalt on väga tähtis ka suitsutamine. Kerge külmsuitsutamine toimub järk-järgult. See, kui intensiivne on tuli, kui kaua suitsutatakse, kui kaugel on filee tulest ja kui sageli fileed suitsutusahjus ümber pööratakse, oleneb filee suurusest ja ilmastikutingimustest ning tootja otsustab selle üle kogemuse alusel. Suvel, kui temperatuur on kõrgem ja niiskust vähem, peab tuli olema nõrgem ja suitsutamisaeg lühem. Suitsutamise lõpuks on toode omandanud sellele omase suitsuse lõhna ja maitse (lisaks veini, koriandi ja teiste lisatud vürtside maitsele ja lõhnale), mis eristabki seda sarnastest suitsutamata toodetest.

Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ veesisaldus ja tekstuur on tingitud suitsutamisest ja (vajaduse korral) laagerdumisajast. Suitsutada tuleb kindlasti nõrgalt, et toote tekstuur oleks tihke ja sitke, mitte pehme ja pude. Suitsutamine ja (vajaduse korral) laagerdumisaeg koostoimes veiniga määravad ka toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ sisu värvuse. Töötlemise lõpuks peab toode „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ olema omandanud seest ühtlase hele- kuni purpurpunase värvuse.

Pitsiilia kliimat iseloomustavad kuivad jahedad suved ja pehmed talved ning kallakutel lasuv suhteliselt toitainevaese mullaga pinnas. See on aidanud kaasa selliste tootmis- ja säilitamismeetodite väljakujunemisele, mille abil töödeldud lihatooted säilivad toatemperatuuril. Nii sai pere liha süüa kogu aasta vältel ega pidanud seda rasvas säilitama (nagu seda tehti muudes piirkondades). Selliste toodete valmistamise muutumatuna püsinud oskusteavet on antud edasi põlvest põlve ning Pitsiilia tootjad kasutavad sama oskusteavet ka tänapäevastes tootmiskohtades.

Pitsiilia pinnase ja kliima tõttu kasvatatakse seal teiste piirkondadega võrreldes vähem viinamarju, aga nende mahlas on rohkem polüfenoole. Toote „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ tootjad on peale muu tootmisalase oskusteabe pärinud ka suurepärase tumeda viinamarja, millest kirjutas N. Ierides Küprose lühiajaloos (1903: Brief History of Cyprus). Kohalikule ’Mavro’ viinamarjale omane intensiivne lõhn ja maitse tugevdavad toote ja piirkonna vahelist seost veelgi enam.

Tootjate oskusteabest ja piirkonna veinist saadud omaduste tõttu on toode „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ omandanud luksusliku suupiste maine (P. Xioutas, 1978: Kypriaki Laografia ton Zóon (Loomad Küprose folklooris). Nimetatud teoses on toodet „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“ iseloomustatud ülimaitsvana. Ühe Michelini tähega pärjatud Küprose kokk Andreas Mavrommatis ütles kord intervjuus, et Pitsiilia toodab Küprose parimat lountza’t.

Pitsiilia töödeldud lihatooted (sh „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“) on selle piirkonnaga lahutamatult seotud – trükistes ja/või veebis avaldatavas turismiinfos selle paiga kohta tuuakse need alati eraldi välja. Ka Küprose kööki tutvustavates kirjutistes mainitakse Pitsiilia töödeldud lihatooteid (sh muidugi „Λούντζα Πιτσιλιάς/Lountza Pitsilias“) eraldi (nt Küprose põllumajanduse, loodusvarade ja keskkonna ministeerium, 2011: Gastronomikos Chartis tis Kyprou (Küprose kulinaarne kaart) ja Florentia Kithraiotou, 2009: Trofi: aformi schesis (Toit: suhte alus).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/FE9A90EB4A75497BC22583A9003E9C46?OpenDocument

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---