# Uradni list C 148/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 148 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 635. maj 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 148

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 635. maj 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2020/C 148/01 | Obvestilo za nekatere osebe, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu | 1 |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 148/02 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,00 % 1. maj 2020 — Menjalni tečaji eura | 2 |
| | Računsko sodišče |
| 2020/C 148/03 | Posebno poročilo št. 11/2020 Energijska učinkovitost stavb: še vedno je potreben večji poudarek na stroškovni učinkovitosti | 3 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2020/C 148/01

Obvestilo za nekatere osebe, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

1

Evropska komisija

2020/C 148/02

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,00 % 1. maj 2020 — Menjalni tečaji eura

2

Računsko sodišče

2020/C 148/03

Posebno poročilo št. 11/2020 Energijska učinkovitost stavb: še vedno je potreben večji poudarek na stroškovni učinkovitosti

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 148/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9793 – Permira/Sneakers Maker) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 148/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 6 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 148/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9793 – Permira/Sneakers Maker) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 148/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/1

---

Obvestilo za nekatere osebe, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2010/413/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu

(2020/C 148/01)

Naslednje informacije so namenjene Mohammadu Rezi MOVASAGHNIU (št. 12), osebi, navedeni v delu I Priloge II k Sklepu Sveta 2010/413/SZVP (1) in delu I Priloge IX k Uredbi Sveta (EU) št. 267/2012 (2) o omejevalnih ukrepih proti Iranu.

Naslednje informacije so namenjene tudi Mohammadu Aliju JAFARIJU (št. 6), brigadnemu generalu IRGC Mostafi Mohammadu NAJJARJU (št. 7), brigadnemu generalu IRGC Mohammadu Rezi NAQDIJU (št. 8), brigadnemu generalu Hosseinu SALAMIJU (št. 11) in brigadnemu generalu IRGC Ahmadu VAHIDIJU (št. 13), tj. osebam, navedenim v delu II Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP in delu II Priloge IX k Uredbi (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu.

Svet namerava ohraniti omejevalne ukrepe proti navedenim osebam na podlagi novih utemeljitev. Zadevne osebe obveščamo, da lahko do 11. maja 2020 Svetu pošljejo prošnjo za pridobitev predvidenih utemeljitev za njihovo uvrstitev na seznam na naslov:

| Council of the European Union (Svet Evropske unije) |
| --- |
| General Secretariat (Generalni sekretariat) |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Svet Evropske unije)

General Secretariat (Generalni sekretariat)

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Morebitne pripombe, prejete pred 22. majem 2020, bodo upoštevane v okviru rednega pregleda, ki ga bo opravil Svet.

---

(1)  UL L 195, 27.7.2010, str. 39.

(2)  UL L 88, 24.3.2012, str. 1.

---

Evropska komisija

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/2

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,00 % 1. maj 2020

Menjalni tečaji eura (2)

4. maj 2020

(2020/C 148/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0942 |
| JPY | japonski jen | 116,84 |
| DKK | danska krona | 7,4622 |
| GBP | funt šterling | 0,87898 |
| SEK | švedska krona | 10,8113 |
| CHF | švicarski frank | 1,0548 |
| ISK | islandska krona | 159,50 |
| NOK | norveška krona | 11,3280 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,119 |
| HUF | madžarski forint | 353,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,5668 |
| RON | romunski leu | 4,8368 |
| TRY | turška lira | 7,6932 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7022 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5390 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4838 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8083 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5495 |
| KRW | južnokorejski won | 1 340,00 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,3924 |
| CNY | kitajski juan | 7,7275 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5820 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 522,42 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7226 |
| PHP | filipinski peso | 55,379 |
| RUB | ruski rubelj | 82,3404 |
| THB | tajski bat | 35,397 |
| BRL | brazilski real | 6,0781 |
| MXN | mehiški peso | 26,8862 |
| INR | indijska rupija | 82,7870 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0942

JPY

japonski jen

116,84

DKK

danska krona

7,4622

GBP

funt šterling

0,87898

SEK

švedska krona

10,8113

CHF

švicarski frank

1,0548

ISK

islandska krona

159,50

NOK

norveška krona

11,3280

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,119

HUF

madžarski forint

353,27

PLN

poljski zlot

4,5668

RON

romunski leu

4,8368

TRY

turška lira

7,6932

AUD

avstralski dolar

1,7022

CAD

kanadski dolar

1,5390

HKD

hongkonški dolar

8,4838

NZD

novozelandski dolar

1,8083

SGD

singapurski dolar

1,5495

KRW

južnokorejski won

1 340,00

ZAR

južnoafriški rand

20,3924

CNY

kitajski juan

7,7275

HRK

hrvaška kuna

7,5820

IDR

indonezijska rupija

16 522,42

MYR

malezijski ringit

4,7226

PHP

filipinski peso

55,379

RUB

ruski rubelj

82,3404

THB

tajski bat

35,397

BRL

brazilski real

6,0781

MXN

mehiški peso

26,8862

INR

indijska rupija

82,7870

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/3

---

Posebno poročilo št. 11/2020

Energijska učinkovitost stavb: še vedno je potreben večji poudarek na stroškovni učinkovitosti

(2020/C 148/03)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 11/2020 – Energijska učinkovitost stavb: še vedno je potreben večji poudarek na stroškovni učinkovitosti.

Poročilo lahko preberete na spletišču Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z njega prenesete.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9793 – Permira/Sneakers Maker)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 148/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalski otoki), |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira“, Kanalski otoki),

| — | Sneakers Maker SpA („Sneakers Maker“, Italija). |
| --- | --- |

—

Sneakers Maker SpA („Sneakers Maker“, Italija).

Podjetje Permira pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad podjetjem Sneakers Maker.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Permira: podjetje zasebnega kapitala, ki zagotavlja storitve upravljanja naložb investicijskim skladom. Podjetje Permira nadzira več portfeljskih podjetij, dejavnih v različnih sektorjih, vključno s sektorjem obutve in oblačil, kot sta Dr. Martens in Reformation, |
| --- | --- |

—

za Permira: podjetje zasebnega kapitala, ki zagotavlja storitve upravljanja naložb investicijskim skladom. Podjetje Permira nadzira več portfeljskih podjetij, dejavnih v različnih sektorjih, vključno s sektorjem obutve in oblačil, kot sta Dr. Martens in Reformation,

| — | za Sneakers Maker: holdinška družba, ki ima v lasti celotni delniški kapital podjetja Golden Goose S.p.A., proizvajalca in dobavitelja luksuzne obutve in oblačil. |
| --- | --- |

—

za Sneakers Maker: holdinška družba, ki ima v lasti celotni delniški kapital podjetja Golden Goose S.p.A., proizvajalca in dobavitelja luksuzne obutve in oblačil.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9793 – Permira/Sneakers Maker

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 5.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 148/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 148/6

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 148/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„BIERZO“

Referenčna številka: PDO-ES-A0615-AM02

Datum obvestila: 31. januar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Sprememba fizikalno-kemijskih lastnosti po posameznih vrstah vina

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2a) specifikacije in točko 4 enotnega dokumenta.

Cilj nove specifikacije je spremeniti nekatere analitske lastnosti vin z označbo porekla „Bierzo“, da se jih prilagodi okusom trga, ki se nagiba k bolj svežim vinom z večjo vsebnostjo kislin ter manjšo vsebnostjo sladkorja in žvepla. Zaradi tehnološkega napredka (vinarne vse pogosteje uporabljajo lesene posode s prostornino več kot 600 litrov) in sprememb podnebnih razmer pa se proizvajajo tudi bolj zorena vina. Te spremembe se nanašajo na:

Delež alkohola: delež alkohola v belih, rosé in rdečih vinih se poveča za 0,5 vol. %, saj vsebnost alkohola v kakovostnih belih vinih ne sme biti nižja od 11,5 vol. %, v kakovostnih rdečih in rosé vinih pa ne sme biti nižja od 12 vol. %. Cilj te spremembe je spodbuditi daljše obdobje zorenja grozdja, da se zagotovijo polnejša vina in preprečijo čezmerni donosi, zaradi katerih so proizvedena vina slabše kakovosti.

Vsebnost glukoze in fruktoze: cilj je zmanjšati koncentracijo sladkorja v belih in rosé vinih s 7 g/l na 5 g/l glukoze in fruktoze, saj imajo vina, ki se tradicionalno proizvajajo na tem območju, nizko vsebnost sladkorja, z znižanjem vsebnosti sladkorja pa se bo torej ohranila identiteta in okrepila kakovost vin z območja El Bierzo, saj se morebitne pomanjkljivosti ne bodo prikrivale s čezmerno vsebnostjo sladkorja.

Vsebnost skupnih kislin: za izboljšanje kakovosti je cilj povečati najnižjo vsebnost skupnih kislin belih in rosé vin s 4 g/l na 4,5 g/l vinske kisline, da bo okus vin bolj svež. S tem se bo proizvajalce lahko spodbudilo k proizvodnji bolj uravnoteženih belih in rosé vin, saj se lahko v bolj sončnih letih proizvedejo pretopla in neizrazita vina, ki niso zelo značilna za območje.

Vsebnost hlapnih kislin: za vina, ki se proizvedejo prvo leto, se vinska kislina poveča na 0,8 g/l. V vinih, ki se proizvedejo drugo leto in vsa naslednja leta, vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 1 g/l. Zaradi načina priprave in staranja vin zdaj nekatera vina med postopkom staranja ostanejo v lesenih posodah s prostornino več kot 600 litrov, kar je dovoljena meja. Če prostornina preseže to mejo, se proizvod ne šteje za staranega v sodu. Vina, ki ostanejo v teh posodah, imajo običajno višjo vsebnost hlapnih kislin, podobno kot če bi ostala v sodu, vendar to ne vpliva negativno na okus, zato je cilj uskladiti ta parameter s trenutnimi trendi staranja in priprave. Vsebnost hlapnih kislin za vina, ki se proizvedejo drugo leto in vsa naslednja leta, ne sme presegati 1 g/l ocetne kisline. Vse te spremembe bodo spodbudile priprave z manj posegi in fermentacijo z avtohtonimi kvasovkami, zato se bodo proizvedla značilnejša vina.

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida: vsebnost te snovi v belih in rosé vinih se zniža s 190 g/l na 150 g/l, pri rdečih vinih pa s 140 g/l na 130 g/l, saj se z ustrezno količino žvepla proizvedejo vina, ki so manj oksidirana, imajo boljšo barvo in aromo, nižjo vsebnost hlapnih kislin in so bolj kakovostna. Jasen namen te spremembe je, da bi se z razumnejšo uporabo konzervansov proizvajala naravnejša vina.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ker sprememba teh fizikalno-kemijskih lastnosti ne pomeni bistvene spremembe, saj vina ohranijo lastnosti, značilne za specifikacijo ZOP „Bierzo“, ne vpliva na kategorijo (del II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013), ne razveljavi povezave niti ne pomeni omejitve trgovanja.

2.   Sprememba organoleptičnih lastnosti:

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 2b) specifikacije in točko 4 enotnega dokumenta.

Organoleptične lastnosti zajetih vin so bile revidirane in spremenjene, tako da jih je mogoče povezati z opisniki, ki jih je mogoče oceniti, in sicer z uporabo komisije poskuševalcev, ki izpolnjuje merila, določena s standardom UNE-EN-ISO 17025.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ker sprememba teh fizikalno-kemijskih lastnosti ne pomeni bistvene spremembe, saj vina ohranijo lastnosti, značilne za specifikacijo ZOP „Bierzo“, ne vpliva na kategorijo (del II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013), ne razveljavi povezave niti ne pomeni omejitve trgovanja.

3.   Omejitev namakanja v okviru pridelovalnih praks

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 3a) specifikacije in točko 5(a) enotnega dokumenta.

Ta omejitev se uvaja zato, ker na zadevno območje nedvomno vpliva Atlantski ocean in so zanj značilne obilne letne padavine, ki povprečno znašajo nad 700 mm na leto. Namakanje je torej dovoljeno samo za razvoj kmetijske rastline v prvih dveh letih po zasaditvi, če je poletje suho, saj bi brez vode lahko propadle. V nadaljnjih letih pa namakanje ni dovoljeno, saj naj bi bila količina padavin zadostna. Poleg tega namakanje neposredno spreminja lastnosti grozdja, kar pomeni, da dejavnik letnika vina ni relevanten in so lastnosti vin vsako leto enake. Vina zato izgubijo del svoje identitete, saj se v suhih letih proizvedejo toplejša vina, v hladnih letih z obilnejšimi padavinami pa se proizvedejo bolj sveža vina.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ta sprememba ni zajeta v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

4.   Pogoji proizvodnje vina: sprememba najmanjšega verjetnega deleža alkohola za nekatere sorte vinske trte in vključitev vin „clarete“

Opis in razlogi

Sprememba deleža alkohola se nanaša na točko 3b1 specifikacije in točko 5(a) enotnega dokumenta.

Verjetni delež alkohola rdečih in belih sort se v primerjavi s prejšnjo specifikacijo poveča za 0,5 vol. %, razen za sorto godello, za katero se poveča za 1 vol. %. Ta sprememba se uvaja predvsem zato, ker se zaradi spreminjajočih se podnebnih razmer proizvaja grozdje z večjim verjetnim deležem alkohola. Omogočila bo ohranjanje kakovosti vin, saj bo grozdje potrgano, ko ustrezno dozori, pri čemer se bodo preprečili čezmerni donosi in slabe enološke prakse, zaradi katerih grozdje ne dozori dovolj, vina pa so slabe kakovosti.

Vključitev vin „clarete“ se nanaša na točke 2a, 2b in 3c specifikacije ter točki 4 in 5(a) enotnega dokumenta.

El Bierzo je območje, kjer se tradicionalno proizvajajo vina „clarete“. Pravzaprav so se na skoraj vseh starih nasadih v vinogradih mešano gojile različne sorte vinske trte, iz katerih se je skupaj proizvajalo vino „clarete“. Upravni odbor želi trenutno spodbuditi proizvajanje teh tradicionalnih vin, ki so se od nekdaj proizvajala na tem območju. Uvedba te vrste vina ne pomeni vključitve nove kategorije, saj gre za vino kategorije 1 in torej spada v isto kategorijo kot vina, ki so že vključena v specifikacijo.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ta sprememba ni zajeta v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

5.   Omejitve pri proizvodnji vin: sprememba minimalnega deleža sort v sestavi vin

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 3c specifikacije in točko 5(a) enotnega dokumenta.

Rdeča vina morajo vsebovati vsaj 85 % odobrenih rdečih sort in po želji največ 15 % belih sort, da se na naraven način izboljša skupna vsebnost kislin v vinih s tega območja, da se jim da svež okus in hkrati ohrani njihova identiteta. Na nekaterih delih območja El Bierzo je to tradicionalna praksa, kar je razvidno na parcelah, na katerih se goji rdeče in belo grozdje.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ta sprememba ne zajema bistvene spremembe zaščitenega proizvoda in zato ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

6.   Razširitev razmejenega geografskega območja

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 4 specifikacije in točko 6 enotnega dokumenta.

El Bierzo je upravno okrožje, ki je sestavljeno iz 38 občin in je bilo oblikovano leta 1991 z zakonom št. 1/1994 z dne 14. marca 1994. S tem zakonom je bilo ustanovljeno in se upravlja okrožje El Bierzo na geografskem območju z istim imenom, ki je zahodno od province Leon v avtonomni skupnosti Kastilja in Leon.

Zgodovinsko ozemlje El Bierzo zajema povodje reke Sil, razen okrožja Laciana in nižje ležečega dela okrožja La Cabrera. Okrožje El Bierzo so od ustanovitve leta 1991 sestavljale naslednje občine: Arganza, Balboa, Barjas, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Candín, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igüeña, Molinaseca, Noceda del Bierzo, Oencia, Páramo del Sil, Peranzanes, Ponferrada, Priaranza del Bierzo, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Vega de Valcarce, Toral de los Vados-Villadecanes in Villafranca del Bierzo, leta 2005 pa je zahtevo za vključitev v okrožje vložila še občina Palacios del Sil.

Označba porekla „Bierzo“ je bila priznana leta 1989. Uredba upravnega sveta za označbo je bila sprejeta in objavljena v uradnem listu Španije 12. decembra 1989. Občine, ki so zajete v to uredbo, so: Arganza, Bembibre, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Molinaseca, Noceda, Ponferrada, Priaranza, Puente Domingo Flórez, Sancedo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados in Villafranca del Bierzo.

Izmed 38 občin, ki sestavljajo okrožje El Bierzo, jih je bilo v uredbo vključenih samo 22, pri čemer je treba kot posebnost navesti, da Fresnedo dejansko ni več občina in da je to ozemlje postalo del občin Cubillos del Sil in Toreno, ki do takrat nista bili vključeni v označbo porekla „Bierzo“.

Vino se ni proizvajalo samo v 22 občinah, ki so bile prvotno zajete, ampak tudi v desetih drugih občinah v okrožju, ki niso bile vključene v geografsko območje označbe porekla „Bierzo“. Te občine so: Benuza, Berlanga del Bierzo, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igüeña, Oencia, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo in Trabadelo. Razširitev območja z vključitvijo teh desetih občin ne spremeni povezave, saj so v okrožju El Bierzo. Te občine v času oblikovanja označbe porekla niso izrazile zanimanja za ta projekt, saj je bila glavna industrija rudarjenje, ki je bilo takrat v razcvetu, trta pa se je gojila za pridelavo vina za lastno porabo. Ob upoštevanju podnebnih razmer, lastnosti tal in ozemlja je mogoče ugotoviti, da se vinogradništvo na sosednjih območjih med občinami, naj so zajeta v označbo ali ne, logično nadaljuje in je ločeno zgolj z upravnimi mejami. Vinske trte so zelo stare, saj so se stare sorte, podlage, vzorci sajenja ali sistemi gojenja v vinogradih na teh območjih redko obnavljali, naravni in človeški dejavniki pa so enaki v vseh občinah, vključno s temi, ki so predlagane za vključitev.

Cilj vključitve teh občin je, da se poskusi preprečiti opuščanje vinogradov na teh območjih, saj grozdja iz teh vinogradov ni mogoče proizvajati v okviru označbe porekla „Bierzo“, zato ga je težko prodati ali pa ga starejši vinogradniki uporabljajo za proizvodnjo vin za lastno porabo. Ti vinogradniki pa postopno opuščajo domačo pridelavo grozdja, zato pogosto zapustijo zelo stare vinograde, ki pa obrodijo visokokakovostno grozdje, poleg tega se izgublja genetska raznovrstnost teh starih vinogradov.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Razširitev območja ne razveljavi povezave, saj še vedno obstaja vzročna povezava – dejansko gre za enake naravne in človeške dejavnike kot na prvotno razmejenem območju.

7.   Sprememba največjih donosov

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 5 specifikacije in točko 5(b) enotnega dokumenta.

Zmanjša se največji donos na hektar za sorto garnacha tinorera, saj je zaradi trenutno dovoljenega donosa 12 000 kg/ha nemogoče pridelati grozdje z deležem alkohola, ki je potreben za proizvodnjo kakovostnih vin. Največji donos za sorto garnacha tinorera se torej zmanjša na 11 000 kg na hektar.

Največja proizvodnja na hektar, dovoljena za proizvodnjo vin ob priznanju manjših geografskih enot, znaša 20 % manj od največje dovoljene količine za „Vino de Villa“, 25 % manj za „Vino de Paraje“, pri vinih „Vino de Paraje“ pa 30 % manj za vino „Viña Clasificada“ in 35 % manj od največje dovoljene količine za vino „Gran Viña Clasificada“. Cilj omejitve proizvodnje je doseči uravnoteženost in omejiti bujno rast, spodbuditi zorenje, zdravje in lastnosti grozdja, predvsem pa izboljšati kakovost.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Cilj te spremembe je doseči kakovost; to ne vpliva na bistvene lastnosti proizvoda in zato ne spada v nobeno od kategorij sprememb iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

8.   Vključitev sort merenzao in estaladiña

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 6 specifikacije in točko 7 enotnega dokumenta.

Ena izmed glavnih lastnosti označbe porekla „Bierzo“ je starost vinogradov na tem območju, ki so v povprečju stari 75 let. Glavna sorta v teh nasadih je mencía, po vinogradih pa so razpršene še druge manjšinske sorte in zmešane z drugimi, ki so se nekoč sadile na tem območju. Mnoge sorte vinske trte, ki danes rastejo v teh vinogradih in jim pogosto grozi izumrtje, so se najverjetneje razvile v več stoletjih, ko so mutirali stari genotipi, ki so prišli od drugod, in verjetno z navzkrižnim opraševanjem med divjimi in gojenimi rastlinami.

Upravni odbor želi ohraniti te sorte, ki jim grozi izumrtje, in sicer s preprečevanjem izgube vinogradniške dediščine tega območja in ohranjanjem lokalnih sort, ki so dobro prilagojene okolju in enološko zanimive. To v okviru sort, ki so odobrene v specifikaciji, vključuje sorti estaladiña in merenzao, saj so bila iz teh sort proizvedena vina, za katera je dokazano, da so zadostne kakovosti, da se ti sorti lahko odobrita za proizvodnjo vin z označbo porekla „Bierzo“.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Vključitev teh dveh sort, in sicer prav zato, ker sta manjšinski, ne vpliva na bistvene lastnosti proizvoda in zato sprememba ne spada v nobeno od kategorij sprememb iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

9.   Posodobitev povezave

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 7 specifikacije in točko 8 enotnega dokumenta.

Besedilo povezave se posodobi, vzročna povezava pa se ohrani, saj naravni in človeški dejavniki ter lastnosti proizvoda ostanejo enaki. Vzročna povezava je bolje pojasnjena, vendar ostaja enaka. Sprememba se torej šteje za OBIČAJNO.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

10.   Razlogi za stekleničenje v kraju porekla

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 8.b.2.1) specifikacije in točko 9 enotnega dokumenta.

Besedilo iz točke 8.b.2. specifikacije proizvoda o tem, zakaj se mora pakiranje (stekleničenje) izvajati na razmejenem območju, se spremeni v skladu s členom 4(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Ta praksa je že bila obvezna in zato ta sprememba ne pomeni nobenih dodatnih omejitev za trgovino. Spremeni se zgolj besedilo, da se zagotovi skladnost z veljavno zakonodajo. Ta sprememba torej ne spada v nobeno od obeh kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

11.   Določbe o označevanju in pakiranju: Manjše geografske enote

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točki 8.b.2.2 in 8.b.3 specifikacije in točko 9 enotnega dokumenta.

Potrošnike vse bolj zanima več informacij o poreklu vin, ki jih bodo pili, proizvajalci pa želijo navesti te informacije na etiketi, da bi poudarili pomembnost vasi in krajev z dolgo tradicijo proizvajanja kakovostnega grozdja in da bi bil potrošnik lahko obveščen o točnih informacijah na etiketi. To pomeni, da je treba določiti pogoje uporabe teh imen.

Na območju El Bierzo se vina, proizvedena v nekaterih manjših geografskih enotah, imenujejo: „Vino de Villa“, „Vino de Paraje“ in v okviru zadnjega „Vińa Clasificada“ in „Gran Viña Clasificada“. Cilj je okrepiti in dopolniti sedanji kategoriji, tako da se zagotovijo koristne informacije o poreklu vin, zaradi česar bodo ta še privlačnejša za potrošnike.

Vina, ki so vključena v te kategorije, morajo biti visoke kakovosti, poleg tega mora biti vzpostavljena obvezna sledljivost, da se zagotovi, da resnično izvirajo iz geografske enote, navedene na etiketi. S tem se bo izboljšala ponudba raznovrstnih vin z označbo porekla „Bierzo“ in hkrati okrepila njena podoba pri strokovnjakih in potrošnikih.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se nanaša na enotni dokument).

Predlagane spremembe tega odstavka ne vključujejo sprememb imena, ki zaščiti, niti novih omejitev glede trženja.

12.   Preverjanje skladnosti s specifikacijami proizvoda

Opis in razlogi

Ta sprememba se nanaša na točko 9 specifikacije in ne zadeva enotnega dokumenta.

Cilj je uskladitev z določbami Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, zlasti člena 19 zadnjenavedene uredbe, v katerem je določeno, kako pristojni organ ali kontrolni organ izvaja letno preverjanje, in sicer za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda.

VRSTA SPREMEMB(-E): OBIČAJNA (sprememba se ne nanaša na enotni dokument).

Ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Bierzo

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Bela vina

Videz: čist, od bledo rumene do zlatorumene barve.

Aroma: drzna, srednje do zelo intenzivna vina s sadnimi aromami (belomesnato sadje, koščičasto sadje, agrumi) in/ali cvetličnimi notami (belo cvetje, rumeno cvetje). Poleg navedenega imajo bela vina, ki fermentirajo ali so starana v sodih, tudi arome, značilne za fermentacijo ali staranje, na primer arome po oreščkih, praženem, vanilji ali pecivu.

Okus: sveža vina s srednje polnim do krepkim telesom in srednje dolgim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Vina rosé

Videz: čist, od svetlo rožnate do rubinasto rdeče barve, včasih z lososnimi barvnimi odtenki. Barva je lahko zelo bleda do srednje močna.

Aroma: drzna, srednje do zelo intenzivna s sadnimi aromami (rdeče jagodičje, črno jagodičje, agrumi) in/ali cvetličnimi notami (belo cvetje, vijolice).

Okus: svež s srednje polnim do krepkim telesom in srednje dolgim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Vina „clarete“

Videz: čist, od bledo rožnate do rubinasto rdeče barve, ki je lahko zelo bleda do srednje močna.

Aroma: drzna, srednje do zelo intenzivna ter z aromami rdečega in/ali črnega jagodičja in/ali vijolic.

Okus: svež s srednje dolgim do dolgim pookusom in srednje polnim do krepkim telesom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Rdeča vina

Videz: čist, srednje do zelo močne barve, od vijoličaste do rdeče.

Aroma: drzna, srednje do zelo intenzivna ter z aromami rdečega in/ali črnega jagodičja in/ali vijolic.

Okus: svež, s strukturo, pookusom in telesom.

V vinih, ki se proizvedejo drugo leto in vsa naslednja leta, vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 1 g/l ocetne kisline.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

Starana rdeča vina

Videz: čist, barve, ki ustreza njegovi kategoriji. Rdeča vina iz hrastovega soda in rdeča vina „Crianza“ so vijoličaste do rdeče barve, vina „Reserva“ in „Gran Reserva“ pa so rdeče do opečnato rdeče barve, ki je srednja do močna.

Aroma: drzna, srednje do zelo intenzivna, s sadnimi aromami (rdeče jagodičje, črno jagodičje, zrelo sadje) in/ali cvetličnimi notami (vijolice) ter terciarnimi aromami, ki so značilne za postopek staranja v sodih, kot so aroma po vanilji, kokosu, praženem, balzamičnem in začimbah.

Okus: svež, polnega telesa s strukturo in dolgim pookusom.

V vinih, ki se proizvedejo drugo leto in vsa naslednja leta, vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 1 g/l ocetne kisline.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,8 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 130 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,8

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

130

5.   ENOLOŠKI POSTOPKI

(a)   
  Osnovni enološki postopki

Postopek gojenja

Pri gojenju vinske trte, iz katere se proizvajajo vina z označbo porekla „Bierzo“, je namakanje prepovedano. Namakanje je dovoljeno le v prvih dveh letih od zasaditve novih rastlin, da se spodbudi njihov razvoj.

Posebni enološki postopki

| — | Najmanjši verjetni delež alkohola v grozdju: 12 vol. % za rdeče sorte (razen garnacha tintorera: 11 vol. %) in 11 vol. % za bele sorte (razen godello: 12 vol. %). |
| --- | --- |

—

Najmanjši verjetni delež alkohola v grozdju: 12 vol. % za rdeče sorte (razen garnacha tintorera: 11 vol. %) in 11 vol. % za bele sorte (razen godello: 12 vol. %).

| — | Donos pri stiskanju ne presega 74 l na 100 kg grozdja. |
| --- | --- |

—

Donos pri stiskanju ne presega 74 l na 100 kg grozdja.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

| — | Rdeče vino se pridela z vsaj 85 % sort mencía, garnacha tintorera, estaladiña in/ali merenzao. Preostanek je lahko iz katerih koli odobrenih sort. |
| --- | --- |

—

Rdeče vino se pridela z vsaj 85 % sort mencía, garnacha tintorera, estaladiña in/ali merenzao. Preostanek je lahko iz katerih koli odobrenih sort.

| — | Vino rosé se pridela s sortami, ki so odobrene v odstavku 6 tega dokumenta, pri čemer je vsaj 70 % grozdja iz rdečih sort. |
| --- | --- |

—

Vino rosé se pridela s sortami, ki so odobrene v odstavku 6 tega dokumenta, pri čemer je vsaj 70 % grozdja iz rdečih sort.

| — | Belo vino se pridela s sortami: godello, doña blanca, malvasía in palomino. |
| --- | --- |

—

Belo vino se pridela s sortami: godello, doña blanca, malvasía in palomino.

| — | Vino „Clarete“ se pridela v skladu s tradicionalnim načinom proizvodnje te vrste vina na območju El Bierzo, zato mora delež uporabljenega odobrenega rdečega grozdja znašati od 40 % do 60 %, preostali delež pa mora sestavljati belo grozdje katere koli odobrene sorte. Grozdje se nato takoj stisne ali pa se pred stiskanjem izvede maceracija pred fermentacijo. Med alkoholno fermentacijo mošta morajo kožice, odstranjene z belega in rdečega grozdja, sestavljati od 5 % do 10 % skupne količine mošta. |
| --- | --- |

—

Vino „Clarete“ se pridela v skladu s tradicionalnim načinom proizvodnje te vrste vina na območju El Bierzo, zato mora delež uporabljenega odobrenega rdečega grozdja znašati od 40 % do 60 %, preostali delež pa mora sestavljati belo grozdje katere koli odobrene sorte. Grozdje se nato takoj stisne ali pa se pred stiskanjem izvede maceracija pred fermentacijo. Med alkoholno fermentacijo mošta morajo kožice, odstranjene z belega in rdečega grozdja, sestavljati od 5 % do 10 % skupne količine mošta.

(b)   
  Največji donosi

Sorta palomino

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Sorta palomino

88,80 hektolitra na hektar

Druge sorte

11 000 kilogramov grozdja na hektar

Druge sorte

81,40 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje zajema naslednje občine, pri čemer vse spadajo v provinco Leon: Arganza, Bembibre, Benuza, Berlanga del Bierzo, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Corullón, Cubillos del Sil, Fresnedo, Fabero, Folgoso de la Ribera, Igueña, Molinaseca, Noceda, Oencia, Ponferrada, Priaranza, Puente de Domingo Flórez, Sancedo, Sobrado, Toreno, Torre del Bierzo, Trabadelo, Vega de Espinareda, Villadecanes-Toral de los Vados in Villafranca del Bierzo ter njihova okrožja.

7.   Glavne sorte vinske trte

PALOMINO

GARNACHA TINTORERA

MENCÍA

GODELLO

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ESTALADIÑA

DOÑA BLANCA – MALVASÍA CASTELLANA

MERENZAO

8.   Opis povezave

Vina s tega območja so posebna predvsem zaradi geografskega okolja: zaradi značilnosti tal ter geoloških in podnebnih značilnosti je to izjemno območje za gojenje vinske trte. Vse občine, ki so bile prvotno vključene v območje proizvodnje, in občine, ki so bile vključene nedavno, imajo podobne značilnosti, zato se slednje lahko obravnavajo kot primerne za proizvodnjo kakovostnih vin. Poleg tega so bile sorte, najustreznejše in najprimernejše za okolje, v katerem rastejo, izbrane na podlagi človeških prizadevanj. To so namreč avtohtone sorte, ki se gojijo v vseh občinah na območju označbe porekla. Izbran je bil tudi najustreznejši način gojenja za zagotavljanje edinstvenega in drugačnega proizvoda, saj so bile parcele teh vinogradov zasajene že ob koncu 19. in na začetku 20. stoletja, pri čemer so sorte, podlage in vzorci sajenja ostali enaki, sistemi gojenja pa podobni.

V nadaljevanju so povzeti glavni dejavniki, ki potrjujejo to povezavo.

| — | Tla iz gline in ilovice z večjimi ali manjšimi količinami grobih delcev, kot sta skrilavec in kvarcit, dajejo vinom eleganco in prefinjenost, zaradi katerih se zlahka ločijo od vin z drugih območij. |
| --- | --- |

—

Tla iz gline in ilovice z večjimi ali manjšimi količinami grobih delcev, kot sta skrilavec in kvarcit, dajejo vinom eleganco in prefinjenost, zaradi katerih se zlahka ločijo od vin z drugih območij.

| — | Mikroklima okrožja je drugačna kot na sosednjih območjih, ki so zunaj gorske verige, saj nanjo močno vpliva Atlantski ocean, ki prinaša obilne padavine in omogoča blage letne povprečne temperature, ob tem je značilno celinsko podnebje z velikimi temperaturnimi nihanji, ki pripomorejo k zorenju grozdja. |
| --- | --- |

—

Mikroklima okrožja je drugačna kot na sosednjih območjih, ki so zunaj gorske verige, saj nanjo močno vpliva Atlantski ocean, ki prinaša obilne padavine in omogoča blage letne povprečne temperature, ob tem je značilno celinsko podnebje z velikimi temperaturnimi nihanji, ki pripomorejo k zorenju grozdja.

| — | Vinogradi se razprostirajo po različno strmih in visokih pobočjih, pri čemer nekatere vinske trte rastejo na nadmorski višini več kot 1 000 m, zato dajo sveža in živahna vina. |
| --- | --- |

—

Vinogradi se razprostirajo po različno strmih in visokih pobočjih, pri čemer nekatere vinske trte rastejo na nadmorski višini več kot 1 000 m, zato dajo sveža in živahna vina.

| — | Sorte, ki rastejo na območju El Bierzo, so popolnoma prilagojene svojemu okolju. Glavni sorti sta mencía in godello, gojijo pa se tudi vse druge odobrene sorte, vendar v manjšem obsegu. Rdeča vina s tega območja so intenzivno sadna, sveža in primerna za staranje v sodu. Bela vina so sveža, imajo poln okus in krepko telo, zaradi katerega so v hipu prepoznavna. |
| --- | --- |

—

Sorte, ki rastejo na območju El Bierzo, so popolnoma prilagojene svojemu okolju. Glavni sorti sta mencía in godello, gojijo pa se tudi vse druge odobrene sorte, vendar v manjšem obsegu. Rdeča vina s tega območja so intenzivno sadna, sveža in primerna za staranje v sodu. Bela vina so sveža, imajo poln okus in krepko telo, zaradi katerega so v hipu prepoznavna.

| — | Po tradicionalnih vzorcih se trte sadijo v ozkih brazdah, kar skupaj z značilnostmi tal pomeni, da donosi grozdja niso zelo veliki, pridela pa se visokokakovostno, zelo zrelo grozdje z uravnoteženimi analitskimi parametri. |
| --- | --- |

—

Po tradicionalnih vzorcih se trte sadijo v ozkih brazdah, kar skupaj z značilnostmi tal pomeni, da donosi grozdja niso zelo veliki, pridela pa se visokokakovostno, zelo zrelo grozdje z uravnoteženimi analitskimi parametri.

| — | Vina s tega območja imajo dodano vrednost, saj izhajajo iz vinogradov, starih povprečno 75 let. Ti stari vinogradi zajemajo 85 % površine, na kateri se goji vinska trta. Upoštevati je treba, da je grozdje, ki raste na teh starih trtah, izjemno visoke kakovosti, saj je bilo sčasoma doseženo ravnovesje med načini proizvodnje vin in trgatvijo grozdja, ki zagotavlja optimalno zorenje. Globok in močan koreninski sistem se lahko razveji po obširnejšem območju ter oskrbi trto z minerali in večjo količino vode. Rastline so zato manj občutljive na letna podnebna nihanja, zato z leti enakomerno zorijo. Zaradi velikih količin starega lesa se tudi ustvarjajo večje zaloge in če se usmerijo v grozde, pripomorejo k ohranjanju kakovosti v več zaporednih trgatvah. Poleg tega imajo stare rastline veliko listnih brazgotin, ki ostanejo kot rane po rezanju in ovirajo kroženje soka po žilah. Zato obrodijo manj grozdov, ki so manjši. Zaradi teh težav pri kroženju se sladkorji in druge kakovostne snovi kopičijo v grozdju. |
| --- | --- |

—

Vina s tega območja imajo dodano vrednost, saj izhajajo iz vinogradov, starih povprečno 75 let. Ti stari vinogradi zajemajo 85 % površine, na kateri se goji vinska trta. Upoštevati je treba, da je grozdje, ki raste na teh starih trtah, izjemno visoke kakovosti, saj je bilo sčasoma doseženo ravnovesje med načini proizvodnje vin in trgatvijo grozdja, ki zagotavlja optimalno zorenje. Globok in močan koreninski sistem se lahko razveji po obširnejšem območju ter oskrbi trto z minerali in večjo količino vode. Rastline so zato manj občutljive na letna podnebna nihanja, zato z leti enakomerno zorijo. Zaradi velikih količin starega lesa se tudi ustvarjajo večje zaloge in če se usmerijo v grozde, pripomorejo k ohranjanju kakovosti v več zaporednih trgatvah. Poleg tega imajo stare rastline veliko listnih brazgotin, ki ostanejo kot rane po rezanju in ovirajo kroženje soka po žilah. Zato obrodijo manj grozdov, ki so manjši. Zaradi teh težav pri kroženju se sladkorji in druge kakovostne snovi kopičijo v grozdju.

| — | Na kratko, zaradi posebne mikroklime območja, ki sega od Atlantskega do celinskega podnebja, ter tal, večinoma starih vinogradov in visoke gostote saditve so donosi zelo zrelega grozdja majhni, vina pa so sadna, uravnotežena in imajo dobro vsebnost kislin. |
| --- | --- |

—

Na kratko, zaradi posebne mikroklime območja, ki sega od Atlantskega do celinskega podnebja, ter tal, večinoma starih vinogradov in visoke gostote saditve so donosi zelo zrelega grozdja majhni, vina pa so sadna, uravnotežena in imajo dobro vsebnost kislin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Postopek proizvodnje vina vključuje stekleničenje in nato staranje vin, zato se lahko organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti, opisane v tej specifikaciji, zagotovijo le, če se vsi postopki ravnanja z vinom izvajajo na območju proizvodnje. Stekleničenje vin, ki jih zajema ZOP „Bierzo“, je eden od ključnih dejavnikov za zagotovitev teh lastnosti. Posledično ter da se zagotovita kakovost in jamstvo glede porekla in nadzora, bo stekleničenje izvedeno v vinskih kleteh v polnilnicah na območju proizvodnje.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime „Bierzo“ in tradicionalni izraz označba porekla, ki nadomešča izraz zaščitena označba porekla, morata biti dobro vidna.

Obvezno se navede letnik, čeprav vino ni bilo starano.

Neobvezne navedbe so:

tradicionalni izrazi „crianza“, „reserva“ in „gran reserva“.

Izrazi „fermentado en barrica“ (fermentirano v sodu), „criado en barrica“ (zorenu v sodu) ali „envejecido en barrica“ (starano v sodu).

Ime manjše geografske enote in naslednji izrazi:

„Vino de Villa“, ki mu sledi ime občine ali podeželskega okrožja, vključenega v razmejeno geografsko območje, če 100 % grozdja izvira s tega območja in če je donos skladen z določeno omejitvijo donosa.

„Vino de Paraje“, ki mu sledi ime podeželskega okrožja, opredeljenega v razmejenem geografskem območju, če 100 % grozdja izvira s tega območja in če je donos skladen z določeno omejitvijo donosa. Vsako podeželsko okrožje je označeno na zemljevidih v informacijskem sistemu za parcele kmetijskih zemljišč SIGPAC (http://www.crdobierzo.es). Ta izraz se lahko dopolni z naslednjimi informacijami:

„Vińa Clasificada“, če 100 % grozdja izvira s parcele ali več sosednjih parcel, če se izraz „Vino de Paraje“ uporablja že vsaj pet let in če je donos skladen z določeno omejitvijo donosa.

„Gran Viña Clasificada“, če izpolnjuje vse zgoraj navedene zahteve in če se izraz „Vińa Clasificada“ uporablja že vsaj pet let.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.itacyl.es/documents/20143/342640/PCC+DO+BIERZO+modif.pdf/9c236c96-9b7f-1ffa-4020-306d4aaf42f9

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---