# Uradni list C 164/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 164 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6313. maj 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 164

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6313. maj 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 164/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 164/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 164/03 | Sporočilo Komisije — Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 164/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  )

1

1

2020/C 164/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  )

1

2

2020/C 164/03

Sporočilo Komisije — Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 164/04 | Menjalni tečaji eura — 12. maj 2020 | 16 |
| 2020/C 164/05 | Sporočilo Komisije — Objava skupnega števila pravic v obtoku v letu 2019 za namene rezerve za stabilnost v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES | 17 |
| 2020/C 164/06 | Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma | 21 |
| 2020/C 164/07 | Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti Povprečni stroški storitev | 34 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 164/04

Menjalni tečaji eura — 12. maj 2020

16

2020/C 164/05

Sporočilo Komisije — Objava skupnega števila pravic v obtoku v letu 2019 za namene rezerve za stabilnost v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES

17

2020/C 164/06

Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma

21

2020/C 164/07

Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti Povprečni stroški storitev

34

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 164/08 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 36 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 164/08

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 164/01)

Komisija se je 30. aprila 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9774. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9774. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 164/02)

Komisija se je 7. maja 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9822. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9822. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/3

---

SPOROČILO KOMISIJE

Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19

(2020/C 164/03)

1.   UVOD

| 1. | Komisija je 19. marca 2020 sprejela sporočilo „Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19“ (1) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir). 3. aprila 2020 je sprejela prvo spremembo okvira, da bi se lahko prek pomoči spodbujale raziskave, testiranje in proizvodnja izdelkov v zvezi s COVID-19, zaščitila delovna mesta in še naprej spodbujalo gospodarstvo med trenutno krizo (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ciljno usmerjena in sorazmerna uporaba nadzora EU nad državno pomočjo zagotavlja, da nacionalni ukrepi učinkovito podpirajo prizadeta podjetja med izbruhom COVID-19, obenem pa omejujejo neupravičeno izkrivljanje na notranjem trgu, ohranjajo njegovo celovitost in zagotavljajo enake konkurenčne pogoje. To bo prispevalo k ohranitvi neprekinjene gospodarske dejavnosti med izbruhom COVID-19 in gospodarstvu zagotovilo močno platformo za okrevanje po krizi, pri čemer se bo upošteval pomen doseganja dvojne zelene in digitalne preobrazbe v skladu s pravom in cilji EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Namen tega sporočila je opredeliti dodatne začasne ukrepe državne pomoči, za katere Komisija meni, da so glede na izbruh COVID-19 združljivi na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prvič, Komisija meni, da bi nefinančna podjetja, ki so sicer sposobna preživeti, zdaj pa spoprijemajo z likvidnostno krizo zaradi izbruha COVID-19, lahko imela dolgoročne težave s solventnostjo. Pri številnih tovrstnih podjetjih so nujni ukrepi, sprejeti za nadzor nad širitvijo izbruha COVID-19, povzročili zmanjšanje ali celo začasno prekinitev proizvodnje blaga in/ali zagotavljanja storitev, pa tudi znaten šok povpraševanja. Posledične izgube bodo vidne v zmanjšanju lastniškega kapitala podjetij in bodo negativno vplivale na njihovo zmožnost izposojanja pri finančnih institucijah. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zmanjšan lastniški kapital podjetij skupaj s trgi z manjšim povpraševanjem in motnjami v dobavi povečuje tveganje za resen upad gospodarske rasti, ki bi lahko dlje časa vplival na celotno gospodarstvo EU. Dobro usmerjen državni poseg, ki bi podjetjem zagotovil lastniški kapital in/ali hibridne kapitalske instrumente, bi lahko zmanjšal tveganje znatnega števila insolventnih podjetij za gospodarstvo EU. S tem bi se prispevalo k ohranitvi neprekinjene gospodarske dejavnosti med izbruhom COVID-19 in podprlo posledično okrevanje gospodarstva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | To sporočilo zato določa merila na podlagi pravil EU o državni pomoči, v skladu s katerimi lahko države članice zagotavljajo javno podporo v obliki lastniškega kapitala in/ali hibridnih kapitalskih instrumentov podjetjem v finančnih težavah zaradi izbruha COVID-19. Namenjeno je zagotavljanju, da motnje v gospodarstvu ne bi povzročile nepotrebnega izstopa podjetij, ki so bila pred izbruhom COVID-19 sposobna preživetja, s trga. Dokapitalizacija zato ne sme presegati minimuma, ki je potreben za zagotovitev sposobnosti preživetja upravičenca, in ne sme presegati ponovne vzpostavitve kapitalske strukture upravičenca v primerjavi s kapitalsko strukturo pred izbruhom COVID-19. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija poudarja, da bi se morala nacionalna javna podpora v obliki lastniškega kapitala in/ali hibridnih kapitalskih instrumentov podjetjem v finančnih težavah zaradi izbruha COVID-19 kot del shem ali v določenih posameznih primerih zagotavljati samo, če ni mogoče najti nobene druge rešitve, zanjo pa bi morala veljati strogi pogoji. Ti instrumenti namreč močno izkrivljajo konkurenco med podjetji. Za take posege bi morali zato veljati tudi jasni pogoji glede vstopa države v zadevna podjetja, nadomestila državi in njenega umika iz teh podjetij, določb o upravljanju in ustreznih ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tveganje izkrivljanja na notranjem trgu bi lahko bilo manjše, če bi se podpora odobrila na ravni EU in bi se pri tem upošteval skupni interes EU, to pa bi pomenilo tudi, da bi lahko zanjo veljali manj strogi pogoji. Komisija meni, da sta dodatna podpora in financiranje na ravni EU potrebna za zagotavljanje, da se ta svetovna simetrična kriza ne spremeni v asimetrični šok v škodo držav članic, ki imajo manj možnosti za podpiranje svojih gospodarstev in konkurenčnosti EU kot celote. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prehod na zeleno gospodarstvo in digitalna preobrazba bosta imela osrednjo in prednostno vlogo pri zagotavljanju uspešnega okrevanja. Komisija podpira korake, ki so jih države članice sprejele za upoštevanje teh izzivov pri oblikovanju nacionalnih podpornih ukrepov, in opozarja na njihovo odgovornost pri zagotavljanju, da ti ukrepi ne bodo ovirali doseganja podnebnih in digitalnih ciljev EU. Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo oblikovanje nacionalnih podpornih ukrepov tako, da bodo ustrezali ciljem politike EU glede zelene in digitalne preobrazbe gospodarstev, omogočilo bolj trajnostno dolgoročno rast in spodbujalo prehod na dogovorjeni cilj EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. V okviru pomoči za odpravo resnih motenj v gospodarstvih držav članic so za oblikovanje nacionalnih podpornih ukrepov odgovorne predvsem države članice, ti pa morajo ustrezati ciljem njihove politike. Za pomoč na podlagi tega sporočila velika podjetja poročajo, kako njihova uporaba prejete pomoči podpira njihove dejavnosti v skladu s cilji EU in nacionalnimi obveznostmi, povezanimi z zeleno in digitalno preobrazbo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poleg tega več držav članic razmišlja o prevzemu lastniškega deleža v strateških podjetjih, da ne bi bil ogrožen njihov prispevek k pravilnemu delovanju gospodarstva EU. Komisija opozarja, da je PDEU nevtralna glede javnega oziroma zasebnega lastništva (člen 345 PDEU). Če države članice kupijo obstoječe delnice podjetij po tržni ceni ali po načelu enakovrednosti (pari passu) vlagajo z zasebnimi delničarji, to običajno ne pomeni državne pomoči (3). Če se države članice odločijo za nakup novoizdanih delnic in/ali podjetjem omogočijo drugo vrsto podpore v obliki lastniškega kapitala ali hibridnih kapitalskih instrumentov pod tržnimi pogoji, tj. pod pogoji, ki so skladni z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, to prav tako ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Komisija opozarja tudi, da obstajajo številna dodatna orodja za spoprijemanje s pridobitvami strateških podjetij. Komisija je v svojem sporočilu z dne 25. marca 2020 (4) države članice, ki že imajo vzpostavljen mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb, pozvala, naj v celoti uporabljajo ta orodja, da bi preprečile pretok kapitala iz tretjih držav, ki bi lahko ogrozil varnost ali javni red v EU. Komisija je države članice, ki še nimajo vzpostavljenega mehanizma pregleda ali katerih mehanizmi pregleda ne zajemajo vseh relevantnih transakcij, poleg tega pozvala, naj vzpostavijo celovit mehanizem pregleda, ki bo v celoti skladen s pravom EU, med drugim z uredbo o pregledu neposrednih tujih naložb (5) in prostim pretokom kapitala (člen 63 PDEU), ter mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Drugič, Komisija meni, da bi lahko bil podrejeni dolg prav tako ustrezno sredstvo za pomoč podjetjem v finančnih težavah zaradi izbruha COVID-19. Je namreč manj izkrivljajoč instrument kot lastniški ali hibridni kapital, saj ga ni mogoče pretvoriti v lastniški kapital, dokler podjetje normalno deluje. To sporočilo tako uvaja možnost, da lahko države članice odobrijo to dodatno obliko pomoči iz oddelka 3.3 začasnega okvira, ki zadeva dolžniške instrumente, in sicer ob dodatnih zaščitnih ukrepih za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Če pa podrejeni dolg presega zgornjo mejo iz oddelka 3.3, bi bilo treba tak ukrep podrejenega dolga oceniti v skladu s pogoji za ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 iz oddelka 3.11, da se zagotovi enaka obravnava. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tretjič, uporaba začasnega okvira je pokazala, da je treba uvesti redakcijske spremembe, pa tudi dodatna pojasnila in spremembe nekaterih določb, zlasti v oddelkih 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.7, 4 in 5. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Četrtič, Komisija priznava, da bodo za uspešno okrevanje potrebne dodatne obsežne zasebne in javne naložbe, da bi se lahko spopadli z izzivi in izkoristili možnosti, ki jih ponuja dvojna zelena in digitalna preobrazba. V zvezi s tem Komisija opozarja, da ta sprememba začasnega okvira dopolnjuje in ne zgolj nadomešča obstoječe možnosti na podlagi pravil EU o državni pomoči, ki jih imajo države članice pri zagotavljanju podpore. Smernice Komisije o tveganem financiranju (6) in uredba o splošnih skupinskih izjemah (7) državam članicam na primer zagotavljajo veliko možnosti glede podpore v obliki kapitala, zlasti za inovativna podjetja. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Podobno se lahko države članice odločijo, da državno pomoč dodelijo v podporo zelenim in digitalnim inovacijam ter naložbam in povečajo raven varstva okolja v skladu z obstoječimi pravili o državni pomoči (8). Kot je Komisija napovedala že v sporočilu z dne 14. januarja 2020, bodo ustrezna pravila o državni pomoči, zlasti smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo, do leta 2021 revidirana v luči ciljev politike evropskega zelenega dogovora ter bodo podpirala stroškovno učinkovit in socialno vključujoč prehod na podnebno nevtralnost do leta 2050. To bo prispevalo k strategiji okrevanja evropskega gospodarstva, ki dosega pomembno dvojno zeleno in digitalno preobrazbo v skladu s cilji EU in nacionalnimi cilji. |
| --- | --- |

15.

2.   SPREMEMBE ZACASNEGA OKVIRA

| 16. | Od 8. maja 2020 bodo veljale naslednje spremembe začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19: |
| --- | --- |

16.

| 17. | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7 | . Če bi banke zaradi izbruha COVID-19 potrebovale izredno javnofinančno pomoč (glej člen 2(1)(28) direktive o sanaciji in reševanju bank in člen 3(1)(29) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje) v obliki likvidnostnega ukrepa, ukrepa dokapitalizacije ali obravnavanja oslabljenih sredstev, bo treba oceniti, ali ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 32(4)(d)(i), (ii) ali (iii) direktive o sanaciji in reševanju bank ter člena 18(4)(d)(i), (ii) ali (iii) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje. Če so pogoji izpolnjeni, se za banko, ki bi prejela tako izredno javnofinančno pomoč, ne bi štelo, da propada ali bo verjetno propadla. Kolikor taki ukrepi obravnavajo težave, povezane z izbruhom COVID-19, se bo za njih štelo, da spadajo pod točko 45 sporočila o bančništvu iz leta 2013 (9), ki določa izjemo od zahteve po porazdelitvi bremena med delničarji in podrejenimi upniki.“; |
| --- | --- | --- |

17.

„7

. Če bi banke zaradi izbruha COVID-19 potrebovale izredno javnofinančno pomoč (glej člen 2(1)(28) direktive o sanaciji in reševanju bank in člen 3(1)(29) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje) v obliki likvidnostnega ukrepa, ukrepa dokapitalizacije ali obravnavanja oslabljenih sredstev, bo treba oceniti, ali ukrep izpolnjuje pogoje iz člena 32(4)(d)(i), (ii) ali (iii) direktive o sanaciji in reševanju bank ter člena 18(4)(d)(i), (ii) ali (iii) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje. Če so pogoji izpolnjeni, se za banko, ki bi prejela tako izredno javnofinančno pomoč, ne bi štelo, da propada ali bo verjetno propadla. Kolikor taki ukrepi obravnavajo težave, povezane z izbruhom COVID-19, se bo za njih štelo, da spadajo pod točko 45 sporočila o bančništvu iz leta 2013 (9), ki določa izjemo od zahteve po porazdelitvi bremena med delničarji in podrejenimi upniki.“;

| 18. | točka 9 se nadomesti z naslednjim:






  „9. | Izbruh COVID-19 predstavlja tveganje za resen upad gospodarske dejavnosti, ki bo vplival na celotno gospodarstvo EU in prizadel podjetja, delovna mesta in gospodinjstva. Potrebna je dobro usmerjena javna podpora za zagotovitev, da je na trgih še vedno na voljo zadostna likvidnost, da se izravna škoda, ki je nastala zdravim podjetjem, in da se ohrani neprekinjena gospodarska dejavnost med izbruhom COVID-19 in po njem. Poleg tega se države članice lahko odločijo za podporo izvajalcem dejavnosti v potovalni in turistični industriji, da zagotovijo, da so zahtevki po povračilu zaradi izbruha COVID-19 rešeni tako, da zagotavljajo varstvo pravic potnikov in potrošnikov ter enako obravnavo potnikov. Glede na omejen obseg proračuna EU bodo glavni del bremena pri odzivu nosili nacionalni proračuni držav članic. Pravila EU o državni pomoči državam članicam omogočajo hitro in učinkovito ukrepanje v podporo državljanom in podjetjem, zlasti MSP, ki se soočajo z ekonomskimi težavami zaradi izbruha COVID-19.“; |
| --- | --- | --- |

18.

„9.

Izbruh COVID-19 predstavlja tveganje za resen upad gospodarske dejavnosti, ki bo vplival na celotno gospodarstvo EU in prizadel podjetja, delovna mesta in gospodinjstva. Potrebna je dobro usmerjena javna podpora za zagotovitev, da je na trgih še vedno na voljo zadostna likvidnost, da se izravna škoda, ki je nastala zdravim podjetjem, in da se ohrani neprekinjena gospodarska dejavnost med izbruhom COVID-19 in po njem. Poleg tega se države članice lahko odločijo za podporo izvajalcem dejavnosti v potovalni in turistični industriji, da zagotovijo, da so zahtevki po povračilu zaradi izbruha COVID-19 rešeni tako, da zagotavljajo varstvo pravic potnikov in potrošnikov ter enako obravnavo potnikov. Glede na omejen obseg proračuna EU bodo glavni del bremena pri odzivu nosili nacionalni proračuni držav članic. Pravila EU o državni pomoči državam članicam omogočajo hitro in učinkovito ukrepanje v podporo državljanom in podjetjem, zlasti MSP, ki se soočajo z ekonomskimi težavami zaradi izbruha COVID-19.“;

| 19. | točka 13 se nadomesti z naslednjim:






  „13. | Države članice lahko podporne ukrepe oblikujejo tudi v skladu z uredbami o skupinskih izjemah (10), in sicer brez sodelovanja Komisije.“; |
| --- | --- | --- |

19.

„13.

Države članice lahko podporne ukrepe oblikujejo tudi v skladu z uredbami o skupinskih izjemah (10), in sicer brez sodelovanja Komisije.“;

| 20. | točka 20 se nadomesti z naslednjim:






  „20. | Začasni ukrepi pomoči, zajeti v tem sporočilu, se lahko kumulirajo v skladu z določbami v posameznih oddelkih tega sporočila. Začasni ukrepi pomoči, zajeti v tem sporočilu, se lahko kumulirajo s pomočjo na podlagi uredb de minimis (11) ali s pomočjo na podlagi uredb o skupinskih izjemah (12), če se upoštevajo določbe in pravila o kumulaciji iz navedenih uredb.“; |
| --- | --- | --- |

20.

„20.

Začasni ukrepi pomoči, zajeti v tem sporočilu, se lahko kumulirajo v skladu z določbami v posameznih oddelkih tega sporočila. Začasni ukrepi pomoči, zajeti v tem sporočilu, se lahko kumulirajo s pomočjo na podlagi uredb de minimis (11) ali s pomočjo na podlagi uredb o skupinskih izjemah (12), če se upoštevajo določbe in pravila o kumulaciji iz navedenih uredb.“;

| 21. | vstavi se nova točka 20a:






  „20a. | Pomoč kreditnim in finančnim institucijam se ne ocenjuje na podlagi tega sporočila, z izjemo: (i) posrednih koristi za kreditno ali finančno institucijo, ki usmerja pomoč v obliki posojil ali jamstev iz oddelkov 3.1 do 3.3 v skladu z zaščitnimi ukrepi iz oddelka 3.4, in (ii) pomoči iz oddelka 3.10, če shema ni namenjena izključno zaposlenim v finančnem sektorju.“; |
| --- | --- | --- |

21.

„20a.

Pomoč kreditnim in finančnim institucijam se ne ocenjuje na podlagi tega sporočila, z izjemo: (i) posrednih koristi za kreditno ali finančno institucijo, ki usmerja pomoč v obliki posojil ali jamstev iz oddelkov 3.1 do 3.3 v skladu z zaščitnimi ukrepi iz oddelka 3.4, in (ii) pomoči iz oddelka 3.10, če shema ni namenjena izključno zaposlenim v finančnem sektorju.“;

| 22. | naslov oddelka 3.1 se nadomesti z naslednjim:






  „3.1. | Omejeni zneski pomoči“; |
| --- | --- | --- |

22.

„3.1.

| 23. | opomba 16 v točki 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Če se pomoč odobri v obliki davčne ugodnosti, mora obveznost za davek, v zvezi s katero se odobri ta ugodnost, nastati najpozneje 31. decembra 2020.“; |
| --- | --- |

23.

„Če se pomoč odobri v obliki davčne ugodnosti, mora obveznost za davek, v zvezi s katero se odobri ta ugodnost, nastati najpozneje 31. decembra 2020.“;

| 24. | točka 23a se nadomesti z naslednjim:






  „23a. | Kadar je podjetje dejavno v več sektorjih, za katere veljajo različni najvišji zneski v skladu s točkama 22(a) in 23(a), zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločevanjem računov, zagotovi, da se za vsako od teh dejavnosti spoštuje ustrezna zgornja meja in da ni presežen najvišji skupni znesek 800 000 EUR na podjetje. Če je podjetje dejavno v sektorjih iz točke 23(a), najvišji skupni znesek ne bi smel preseči 120 000 EUR na podjetje.“; |
| --- | --- | --- |

24.

„23a.

Kadar je podjetje dejavno v več sektorjih, za katere veljajo različni najvišji zneski v skladu s točkama 22(a) in 23(a), zadevna država članica na ustrezen način, na primer z ločevanjem računov, zagotovi, da se za vsako od teh dejavnosti spoštuje ustrezna zgornja meja in da ni presežen najvišji skupni znesek 800 000 EUR na podjetje. Če je podjetje dejavno v sektorjih iz točke 23(a), najvišji skupni znesek ne bi smel preseči 120 000 EUR na podjetje.“;

| 25. | vstavi se nova točka 24a:






  „24a. | Pomoč, odobrena v skladu z oddelkom 3.2, se ne kumulira s pomočjo za isto zadevno glavnico posojila v skladu z oddelkom 3.3. in obratno. Pomoč, odobrena v skladu z oddelkoma 3.2 in 3.3, se lahko kumulira za različna posojila, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točke 25(d) oziroma točke 27(d). Upravičenec lahko vzporedno koristi več ukrepov iz oddelka 3.2, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točk 25(d) in (e).“; |
| --- | --- | --- |

25.

„24a.

Pomoč, odobrena v skladu z oddelkom 3.2, se ne kumulira s pomočjo za isto zadevno glavnico posojila v skladu z oddelkom 3.3. in obratno. Pomoč, odobrena v skladu z oddelkoma 3.2 in 3.3, se lahko kumulira za različna posojila, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točke 25(d) oziroma točke 27(d). Upravičenec lahko vzporedno koristi več ukrepov iz oddelka 3.2, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točk 25(d) in (e).“;

| 26. | točka 25(d)(iii) se nadomesti z naslednjim:






  „iii. | z ustrezno utemeljitvijo države članice Komisiji (na primer v zvezi z značilnostmi določene vrste podjetij) se lahko znesek posojila poveča za kritje likvidnostnih potreb od odobritve v prihodnjih 18 mesecih za MSP (13) in v prihodnjih 12 mesecih za velika podjetja. Likvidnostne potrebe je treba določiti na podlagi samopotrditve upravičenca (14).“; |
| --- | --- | --- |

26.

„iii.

z ustrezno utemeljitvijo države članice Komisiji (na primer v zvezi z značilnostmi določene vrste podjetij) se lahko znesek posojila poveča za kritje likvidnostnih potreb od odobritve v prihodnjih 18 mesecih za MSP (13) in v prihodnjih 12 mesecih za velika podjetja. Likvidnostne potrebe je treba določiti na podlagi samopotrditve upravičenca (14).“;

| 27. | točka 25(e) se nadomesti z naslednjim:






  „e. | pri posojilih, ki zapadejo do 31. decembra 2020, je lahko znesek glavnice posojila višji od zneska iz točke 25(d), če država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljitev ter če država članica še naprej zagotavlja sorazmernost pomoči in jo lahko dokaže Komisiji;“; |
| --- | --- | --- |

27.

„e.

pri posojilih, ki zapadejo do 31. decembra 2020, je lahko znesek glavnice posojila višji od zneska iz točke 25(d), če država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljitev ter če država članica še naprej zagotavlja sorazmernost pomoči in jo lahko dokaže Komisiji;“;

| 28. | točka 26 se nadomesti z naslednjim:






  „26. | Da se podjetjem, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti, zagotovi dostop do nje, so lahko v trenutnih okoliščinah subvencionirane obrestne mere za omejeno obdobje in znesek posojila primerna, potrebna in ciljno usmerjena rešitev. Poleg tega je lahko podrejeni dolg, ki je v primeru postopka zaradi insolventnosti podrejen navadnim nadrejenim upnikom, prav tako primerna, potrebna in ciljno usmerjena rešitev v trenutnih okoliščinah. Tak dolg je manj izkrivljajoč instrument kot lastniški ali hibridni kapital, saj se ne more samodejno pretvoriti v lastniški kapital, dokler podjetje normalno deluje. Pomoč v obliki podrejenega dolga (15) mora zato izpolnjevati ustrezne pogoje iz oddelka 3.3, ki zadeva dolžniške instrumente. Ker pa povečuje zmožnost podjetij za prevzem prednostnega dolga na način, ki je podoben podpori v obliki kapitala, se poleg tega uporabita pribitek za kreditno tveganje in nadaljnja omejitev zneska glede na prednostni dolg (ena tretjina za velika podjetja in polovica zneska za MSP, kot je opredeljen v točki 27(d)(i) oziroma (ii)). Nad tema zgornjima mejama bi bilo treba podrejeni dolg oceniti v skladu s pogoji za ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 iz oddelka 3.11, da se zagotovi enaka obravnava.“; |
| --- | --- | --- |

28.

„26.

Da se podjetjem, ki se soočajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti, zagotovi dostop do nje, so lahko v trenutnih okoliščinah subvencionirane obrestne mere za omejeno obdobje in znesek posojila primerna, potrebna in ciljno usmerjena rešitev. Poleg tega je lahko podrejeni dolg, ki je v primeru postopka zaradi insolventnosti podrejen navadnim nadrejenim upnikom, prav tako primerna, potrebna in ciljno usmerjena rešitev v trenutnih okoliščinah. Tak dolg je manj izkrivljajoč instrument kot lastniški ali hibridni kapital, saj se ne more samodejno pretvoriti v lastniški kapital, dokler podjetje normalno deluje. Pomoč v obliki podrejenega dolga (15) mora zato izpolnjevati ustrezne pogoje iz oddelka 3.3, ki zadeva dolžniške instrumente. Ker pa povečuje zmožnost podjetij za prevzem prednostnega dolga na način, ki je podoben podpori v obliki kapitala, se poleg tega uporabita pribitek za kreditno tveganje in nadaljnja omejitev zneska glede na prednostni dolg (ena tretjina za velika podjetja in polovica zneska za MSP, kot je opredeljen v točki 27(d)(i) oziroma (ii)). Nad tema zgornjima mejama bi bilo treba podrejeni dolg oceniti v skladu s pogoji za ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 iz oddelka 3.11, da se zagotovi enaka obravnava.“;

| 29. | doda se naslednja točka 26a:






  „26a. | Pomoč, odobrena v skladu z oddelkom 3.3, se ne kumulira s pomočjo za isto zadevno glavnico posojila v skladu z oddelkom 3.2. in obratno. Pomoč, odobrena v skladu z oddelkoma 3.2 in 3.3, se lahko kumulira za različna posojila, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega mejnih vrednostih iz točke 25(d) oziroma točke 27(d). Upravičenec lahko vzporedno koristi več ukrepov iz oddelka 3.3, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točk 27(d) in (e).“; |
| --- | --- | --- |

29.

„26a.

Pomoč, odobrena v skladu z oddelkom 3.3, se ne kumulira s pomočjo za isto zadevno glavnico posojila v skladu z oddelkom 3.2. in obratno. Pomoč, odobrena v skladu z oddelkoma 3.2 in 3.3, se lahko kumulira za različna posojila, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega mejnih vrednostih iz točke 25(d) oziroma točke 27(d). Upravičenec lahko vzporedno koristi več ukrepov iz oddelka 3.3, če skupni znesek posojil na upravičenca ne presega zgornjih meja iz točk 27(d) in (e).“;

| 30. | točka 27(d)(iii) se nadomesti z naslednjim:






  „iii. | z ustrezno utemeljitvijo države članice Komisiji (na primer v zvezi z značilnostmi določene vrste podjetij) se lahko znesek posojila poveča za kritje likvidnostnih potreb od odobritve v prihodnjih 18 mesecih za MSP (16) in v prihodnjih 12 mesecih za velika podjetja. Likvidnostne potrebe je treba določiti na podlagi samopotrditve upravičenca (17).“; |
| --- | --- | --- |

30.

„iii.

z ustrezno utemeljitvijo države članice Komisiji (na primer v zvezi z značilnostmi določene vrste podjetij) se lahko znesek posojila poveča za kritje likvidnostnih potreb od odobritve v prihodnjih 18 mesecih za MSP (16) in v prihodnjih 12 mesecih za velika podjetja. Likvidnostne potrebe je treba določiti na podlagi samopotrditve upravičenca (17).“;

| 31. | točka 27(e) se nadomesti z naslednjim:






  „e. | pri posojilih, ki zapadejo do 31. decembra 2020, je lahko znesek glavnice posojila višji od zneska iz točke 27(d), če država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljitev ter če država članica še naprej zagotavlja sorazmernost pomoči in jo lahko dokaže Komisiji;“; |
| --- | --- | --- |

31.

„e.

pri posojilih, ki zapadejo do 31. decembra 2020, je lahko znesek glavnice posojila višji od zneska iz točke 27(d), če država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljitev ter če država članica še naprej zagotavlja sorazmernost pomoči in jo lahko dokaže Komisiji;“;

| 32. | doda se naslednja točka 27a:






  „27a. | Dolžniški instrumenti, ki so v primeru postopka zaradi insolventnosti podrejeni navadnim nadrejenim upnikom, se lahko odobrijo po znižanih obrestnih merah, ki so vsaj enake izhodiščni obrestni meri in maržam za kreditno tveganje iz preglednice v točki 27(a), ki se jim pri velikih podjetjih prišteje 200 bazičnih točk, pri MSP pa 150 bazičnih točk. Za take dolžniške instrumente se uporablja alternativna možnost iz točke 27(b). Spoštovati je treba tudi točke 27(c), 27(f) in 27(g). Če znesek podrejenega dolga presega obe naslednji zgornji meji (18), se združljivost instrumenta z notranjim trgom določi v skladu z oddelkom 3.11:






  i. | dve tretjini letne mase plač prejemnika pri velikih podjetjih in letna masa plač prejemnika pri MSP, kot je določeno v točki 27(d)(i), ter |
| --- | --- | --- | --- |

32.

„27a.

Dolžniški instrumenti, ki so v primeru postopka zaradi insolventnosti podrejeni navadnim nadrejenim upnikom, se lahko odobrijo po znižanih obrestnih merah, ki so vsaj enake izhodiščni obrestni meri in maržam za kreditno tveganje iz preglednice v točki 27(a), ki se jim pri velikih podjetjih prišteje 200 bazičnih točk, pri MSP pa 150 bazičnih točk. Za take dolžniške instrumente se uporablja alternativna možnost iz točke 27(b). Spoštovati je treba tudi točke 27(c), 27(f) in 27(g). Če znesek podrejenega dolga presega obe naslednji zgornji meji (18), se združljivost instrumenta z notranjim trgom določi v skladu z oddelkom 3.11:

i.

dve tretjini letne mase plač prejemnika pri velikih podjetjih in letna masa plač prejemnika pri MSP, kot je določeno v točki 27(d)(i), ter

| ii. | 8,4 % skupnega prometa upravičenca v letu 2019 pri velikih podjetjih in 12,5 % skupnega prometa upravičenca v letu 2019 pri MSP.“; |
| --- | --- |

ii.

8,4 % skupnega prometa upravičenca v letu 2019 pri velikih podjetjih in 12,5 % skupnega prometa upravičenca v letu 2019 pri MSP.“;

| 33. | točka 28 se nadomesti z naslednjim:






  „28. | Pomoč v obliki jamstev in posojil v skladu z oddelki 3.1, 3.2 in 3.3 tega sporočila se lahko podjetjem, ki se spoprijemajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti, zagotovi neposredno ali prek kreditne institucije in drugih finančnih institucij kot finančnih posrednikov. V slednjem primeru morajo biti izpolnjeni pogoji, navedeni v nadaljevanju.“; |
| --- | --- | --- |

33.

„28.

Pomoč v obliki jamstev in posojil v skladu z oddelki 3.1, 3.2 in 3.3 tega sporočila se lahko podjetjem, ki se spoprijemajo z nenadnim pomanjkanjem likvidnosti, zagotovi neposredno ali prek kreditne institucije in drugih finančnih institucij kot finančnih posrednikov. V slednjem primeru morajo biti izpolnjeni pogoji, navedeni v nadaljevanju.“;

| 34. | točka 31 se nadomesti z naslednjim:






  „31. | Kreditne institucije ali druge finančne institucije bi morale prednosti, ki jih pridobijo z državnim jamstvom ali subvencioniranimi obrestnimi merami za posojila, v največji možni meri prenesti na končne upravičence. Finančni posrednik mora biti sposoben dokazati, da upravlja mehanizem, ki zagotavlja prenos prednosti v največji možni meri na končne upravičence v obliki večje količine financiranja, portfeljev s povečanim tveganjem, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer, kot če teh javnih jamstev ali posojil ne bi bilo.“; |
| --- | --- | --- |

34.

„31.

Kreditne institucije ali druge finančne institucije bi morale prednosti, ki jih pridobijo z državnim jamstvom ali subvencioniranimi obrestnimi merami za posojila, v največji možni meri prenesti na končne upravičence. Finančni posrednik mora biti sposoben dokazati, da upravlja mehanizem, ki zagotavlja prenos prednosti v največji možni meri na končne upravičence v obliki večje količine financiranja, portfeljev s povečanim tveganjem, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer, kot če teh javnih jamstev ali posojil ne bi bilo.“;

| 35. | točka 37(j) se nadomesti z naslednjim:






  „j. | infrastrukture za preskušanje in prenos v proizvodnjo so dostopne več uporabnikom, dostop pa se odobri na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala vsaj 10 % stroškov naložbe, se lahko odobri prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji.“; |
| --- | --- | --- |

35.

„j.

infrastrukture za preskušanje in prenos v proizvodnjo so dostopne več uporabnikom, dostop pa se odobri na pregleden in nediskriminatoren način. Podjetjem, ki so financirala vsaj 10 % stroškov naložbe, se lahko odobri prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji.“;

| 36. | vstavi se nova točka 43a:






  „43a. | Če taka shema vključuje tudi zaposlene v kreditnih ali finančnih institucijah, kakršna koli pomoč tem institucijam glede na pretežno socialne cilje take pomoči ni namenjena ohranjanju ali ponovni vzpostavitvi njihove sposobnosti preživetja, likvidnosti ali solventnosti (19). Komisija zato meni, da se taka pomoč ne bi smela šteti za izredno javnofinančno pomoč v skladu s členom 2(1)(28) direktive o sanaciji in reševanju bank ter člena 3(1)(29) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje ter se ne bi smela ocenjevati na podlagi pravil o državni pomoči, ki se uporabljajo za bančni sektor (20).“; |
| --- | --- | --- |

36.

„43a.

Če taka shema vključuje tudi zaposlene v kreditnih ali finančnih institucijah, kakršna koli pomoč tem institucijam glede na pretežno socialne cilje take pomoči ni namenjena ohranjanju ali ponovni vzpostavitvi njihove sposobnosti preživetja, likvidnosti ali solventnosti (19). Komisija zato meni, da se taka pomoč ne bi smela šteti za izredno javnofinančno pomoč v skladu s členom 2(1)(28) direktive o sanaciji in reševanju bank ter člena 3(1)(29) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje ter se ne bi smela ocenjevati na podlagi pravil o državni pomoči, ki se uporabljajo za bančni sektor (20).“;

| 37. | vstavi se naslednji oddelek:
  „3.11   Ukrepi dokapitalizacije









  44. | Ta začasni okvir določa merila na podlagi pravil EU o državni pomoči, v skladu s katerimi lahko države članice zagotavljajo javno podporo v obliki lastniškega kapitala in/ali hibridnih kapitalskih instrumentov podjetjem v finančnih težavah zaradi izbruha COVID-19 (21). Namenjeno je zagotavljanju, da motnje v gospodarstvu ne bi povzročile nepotrebnega izstopa podjetij, ki so bila pred izbruhom COVID-19 sposobna preživetja, s trga. Dokapitalizacija zato ne sme presegati minimuma, ki je potreben za zagotovitev sposobnosti preživetja upravičenca, in ne sme presegati ponovne vzpostavitve kapitalske strukture upravičenca v primerjavi s kapitalsko strukturo pred izbruhom COVID-19. Velika podjetja morajo poročati o tem, kako prejeta pomoč podpira njihove dejavnosti v skladu s cilji EU in nacionalnimi obveznostmi, povezanimi z zeleno in digitalno preobrazbo, vključno s ciljem EU o podnebni nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- | --- |

37.

„3.11   Ukrepi dokapitalizacije

44.

| 45. | Komisija obenem poudarja, da bi se morala nacionalna javna podpora v obliki lastniškega kapitala in/ali hibridnih kapitalskih instrumentov kot del shem ali v posameznih primerih zagotavljati samo, če ni mogoče najti nobene druge ustrezne rešitve. Poleg tega bi morali za izdajanje takih instrumentov veljati strogi pogoji, saj močno izkrivljajo konkurenco med podjetji. Za take posege morajo zato veljati jasni pogoji glede vstopa države v zadevna podjetja, nadomestila državi in njenega umika iz lastniškega kapitala teh podjetij, določb o upravljanju in ustreznih ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da bo oblikovanje nacionalnih podpornih ukrepov tako, da bodo ustrezali ciljem politike EU glede zelene in digitalne preobrazbe gospodarstev, omogočilo bolj trajnostno dolgoročno rast in spodbujalo prehod na dogovorjeni cilj EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

45.

3.11.1   Uporaba

| 46. | Naslednji pogoji se uporabljajo za sheme dokapitalizacije in posamezne ukrepe dokapitalizacije držav članic za nefinančna podjetja (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrepi dokapitalizacije zaradi COVID-19) v skladu s tem sporočilom, ki niso zajeti v oddelku 3.1 tega sporočila. Veljajo za ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 za velika podjetja in MSP (22). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Naslednji pogoji se uporabljajo tudi za podrejene dolžniške instrumente, ki presegajo zgornji meji iz točke 27a(i) in (ii) oddelka 3.3 tega sporočila. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Ukrepi dokapitalizacije zaradi COVID-19 se odobrijo najpozneje do 30. junija 2021. |
| --- | --- |

48.

3.11.2   Pogoji za upravičenost in vstop

| 49. | Ukrep dokapitalizacije zaradi COVID-19 mora izpolnjevati naslednje pogoje:






  (a) | upravičenec bi brez posega države prenehal poslovati ali bi se soočil z resnimi težavami pri ohranjanju svojega poslovanja. Take težave se lahko dokažejo zlasti s poslabšanjem razmerja med dolžniškim in lastniškim kapitalom upravičenca ali podobnimi kazalniki; |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

upravičenec bi brez posega države prenehal poslovati ali bi se soočil z resnimi težavami pri ohranjanju svojega poslovanja. Take težave se lahko dokažejo zlasti s poslabšanjem razmerja med dolžniškim in lastniškim kapitalom upravičenca ali podobnimi kazalniki;

| (b) | poseg je v skupnem interesu. To se lahko nanaša na preprečevanje socialne stiske in nedelovanja trga zaradi velike izgube delovnih mest, izstopa inovativnega podjetja, izstopa sistemsko pomembnega podjetja, tveganja prekinitve zagotavljanja pomembne storitve ali podobnih primerov, ki jih zadevna država članica ustrezno utemelji; |
| --- | --- |

(b)

poseg je v skupnem interesu. To se lahko nanaša na preprečevanje socialne stiske in nedelovanja trga zaradi velike izgube delovnih mest, izstopa inovativnega podjetja, izstopa sistemsko pomembnega podjetja, tveganja prekinitve zagotavljanja pomembne storitve ali podobnih primerov, ki jih zadevna država članica ustrezno utemelji;

| (c) | upravičenec ne more pridobiti financiranja na trgih po ugodnih pogojih, horizontalni ukrepi, ki v zadevni državi članici obstajajo za kritje likvidnostnih potreb, pa ne zadostujejo za zagotovitev sposobnosti preživetja; in |
| --- | --- |

(c)

upravičenec ne more pridobiti financiranja na trgih po ugodnih pogojih, horizontalni ukrepi, ki v zadevni državi članici obstajajo za kritje likvidnostnih potreb, pa ne zadostujejo za zagotovitev sposobnosti preživetja; in

| (d) | upravičenec ni podjetje, ki je bilo 31. decembra 2019 že podjetje v težavah (v smislu uredbe o splošnih skupinskih izjemah (23)). |
| --- | --- |

(d)

upravičenec ni podjetje, ki je bilo 31. decembra 2019 že podjetje v težavah (v smislu uredbe o splošnih skupinskih izjemah (23)).

| 50. | Države članice v okviru sheme pomoči, ki jo odobri Komisija, odobrijo ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 šele po prejemu pisnega zahtevka za tako pomoč s strani potencialno upravičenih podjetij. Glede pomoči, ki jo je treba priglasiti posamično, države članice predložijo Komisiji dokaze o takem pisnem zahtevku kot del priglasitve ukrepa posamezne pomoči. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Zahteve iz tega oddelka in oddelkov 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 in 3.11.7 se uporabljajo za sheme dokapitalizacije in ukrepe posamezne pomoči zaradi COVID-19. Komisija bo pri odobritvi sheme zahtevala ločeno priglasitev posamezne pomoči nad mejno vrednostjo 250 milijonov EUR. V zvezi s takimi priglasitvami bo Komisija preverila, ali obstoječe financiranje na trgu ali horizontalni ukrepi za kritje likvidnostnih potreb ne zadostujejo za zagotovitev sposobnosti preživetja podjetja; da so izbrani instrumenti dokapitalizacije in z njimi povezani pogoji primerni za obravnavanje resnih težav upravičenca; da je pomoč sorazmerna in da so izpolnjeni pogoji iz tega oddelka in oddelkov 3.11.4, 3.11.5, 3.11.6 in 3.11.7. |
| --- | --- |

51.

3.11.3   Vrste ukrepov dokapitalizacije

| 52. | Države članice lahko zagotovijo ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19 z uporabo dveh različnih sklopov instrumentov dokapitalizacije:






  (a) | lastniških instrumentov, zlasti izdaj novih navadnih ali prednostnih delnic; in/ali |
| --- | --- | --- |

52.

(a)

lastniških instrumentov, zlasti izdaj novih navadnih ali prednostnih delnic; in/ali

| (b) | instrumentov s sestavino lastniškega kapitala (v nadaljnjem besedilu: hibridni kapitalski instrumenti) (24), zlasti s pravicami do udeležbe pri dobičku, tihimi udeležbami in zamenljivimi zavarovanimi ali nezavarovanimi obveznicami. |
| --- | --- |

(b)

instrumentov s sestavino lastniškega kapitala (v nadaljnjem besedilu: hibridni kapitalski instrumenti) (24), zlasti s pravicami do udeležbe pri dobičku, tihimi udeležbami in zamenljivimi zavarovanimi ali nezavarovanimi obveznicami.

| 53. | Poseg države lahko ima obliko kakršne koli različice zgoraj navedenih instrumentov ali kombinacije lastniških instrumentov in hibridnih kapitalskih instrumentov. Države članice lahko tudi izvedejo primarno prodajo navedenih instrumentov v okviru ponudbe na trgu pod pogojem, da vsak tako nastal poseg države v upravičenca izpolnjuje pogoje, določene v tem oddelku 3.11 sporočila. Država članica mora zagotoviti, da so izbrani instrumenti dokapitalizacije in povezani pogoji najustreznejši za obravnavanje potreb upravičenca po dokapitalizaciji, pri čemer hkrati najmanj izkrivljajo konkurenco. |
| --- | --- |

53.

3.11.4   Znesek dokapitalizacije

| 54. | Da bi zagotovili sorazmernost pomoči, znesek dokapitalizacije zaradi COVID-19 ne sme presegati minimuma, ki je potreben za zagotovitev sposobnosti preživetja upravičenca, in ne sme presegati ponovne vzpostavitve kapitalske strukture upravičenca v primerjavi s kapitalsko strukturo pred izbruhom COVID-19, tj. stanja dne 31. decembra 2019. Pri ocenjevanju sorazmernosti pomoči se upošteva državna pomoč, prejeta ali načrtovana zaradi izbruha COVID-19. |
| --- | --- |

54.

3.11.5   Nadomestilo in izstop države

Splošna načela

| 55. | Država prejme ustrezno nadomestilo za naložbo. Bliže kot je nadomestilo pogojem na trgu, nižje je morebitno izkrivljanje konkurence, ki ga povzroči poseg države. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Dokapitalizacija zaradi COVID-19 bi se morala izplačati, ko se bo gospodarstvo stabiliziralo. Komisija meni, da je primerno upravičencu dati dovolj časa za izplačilo dokapitalizacije. Države članice morajo vzpostaviti mehanizem za postopno spodbujanje izplačila. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nadomestilo za ukrep dokapitalizacije zaradi COVID-19 bi bilo treba povečevati, da bi se približalo tržnim cenam ter tako upravičenca in druge delničarje spodbudilo k izplačilu ukrepa državne dokapitalizacije ter zmanjšanju tveganja za izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Iz tega sledi, da morajo ukrepi dokapitalizacije zaradi COVID-19 vsebovati ustrezne spodbude za podjetja, da izplačajo dokapitalizacijo in poiščejo alternativni kapital, ko bodo to dopuščale razmere na trgu, in sicer tako, da zahtevajo dovolj visoko nadomestilo za dokapitalizacijo. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Države članice lahko namesto metodologij nadomestil, določenih v nadaljevanju, priglasijo sheme ali individualne ukrepe, pri katerih se metodologija nadomestil prilagodi značilnostim in nadrejenosti kapitalskega instrumenta pod pogojem, da na splošno privedejo do podobnega rezultata glede spodbujevalnega učinka na izstop države in na splošno podobno vplivajo na nadomestilo državi. |
| --- | --- |

59.

Nadomestilo za lastniške instrumente

| 60. | Kapitalski vložek države ali enakovreden poseg se izvede po ceni, ki ne presega povprečne cene delnice upravičenca v 15 dneh pred vložitvijo zahtevka za kapitalski vložek. Če upravičenec ni podjetje, ki kotira na borzi, bi moral oceno njegove tržne vrednosti opraviti neodvisni strokovnjak ali bi se morala izvesti na drug sorazmeren način. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Vsak ukrep dokapitalizacije vključuje mehanizem postopnega zviševanja, s katerim se nadomestilo državi povečuje, da se upravičenec spodbudi k ponovnemu odkupu državnih kapitalskih vložkov. To povečevanje nadomestila ima lahko obliko dodatnih delnic (25), odobrenih državi, ali drugih mehanizmov in bi moralo ustrezati najmanj 10-odstotnemu povečanju nadomestila državi (za udeležbo, ki izhaja iz kapitalskega vložka države zaradi COVID-19, ki ni bil povrnjen) za vsako postopno zvišanje:






  (a) | mehanizem postopnega zviševanja se aktivira štiri leta po kapitalskem vložku zaradi COVID-19, če država ni prodala vsaj 40 % svoje kapitalske udeležbe, ki izhaja iz kapitalskega vložka zaradi COVID-19; |
| --- | --- | --- |

61.

(a)

mehanizem postopnega zviševanja se aktivira štiri leta po kapitalskem vložku zaradi COVID-19, če država ni prodala vsaj 40 % svoje kapitalske udeležbe, ki izhaja iz kapitalskega vložka zaradi COVID-19;

| (b) | mehanizem postopnega zviševanja se znova aktivira šest let po kapitalskem vložku zaradi COVID-19, če država ni prodala svoje celotne kapitalske udeležbe, ki izhaja iz kapitalskega vložka zaradi COVID-19 (26). |
| --- | --- |

(b)

mehanizem postopnega zviševanja se znova aktivira šest let po kapitalskem vložku zaradi COVID-19, če država ni prodala svoje celotne kapitalske udeležbe, ki izhaja iz kapitalskega vložka zaradi COVID-19 (26).

Če upravičenec ni podjetje, ki kotira na borzi, se lahko države članice odločijo, da bodo vsakega od obeh korakov izvedle eno leto pozneje, tj. pet let in sedem let po dodelitvi kapitalskega vložka zaradi COVID-19.

| 62. | Komisija lahko sprejme alternativne mehanizme pod pogojem, da na splošno privedejo do podobnega rezultata glede spodbujevalnega učinka na izstop države in na splošno podobno vplivajo na nadomestilo državi. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Upravičenec bi moral imeti možnost, da kadar koli odkupi lastniški delež, ki ga je pridobila država. Za zagotovitev, da država prejme primerno nadomestilo za naložbo, bi morala biti odkupna cena enaka znesku tiste od obeh možnosti v nadaljevanju, ki je višja: (i) nominalna naložba države, povečana za letne obresti za nadomestilo, ki je za 200 bazičnih točk višje od navedenega v preglednici spodaj (27); ali (ii) tržna cena v trenutku ponovnega odkupa. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Alternativno lahko država kadar koli po tržni ceni proda svoj kapitalski delež kupcem, ki niso upravičenec. Taka prodaja načeloma zahteva odprto in nediskriminatorno posvetovanje s potencialnimi kupci ali prodajo na borzi. Država lahko da obstoječim delničarjem prednostne pravice za nakup po ceni, ki izhaja iz javnega posvetovanja. |
| --- | --- |

64.

Nadomestilo za hibridne kapitalske instrumente

| 65. | Splošno nadomestilo za hibridne kapitalske instrumente mora ustrezno upoštevati naslednje elemente:






  (a) | značilnosti izbranega instrumenta, vključno z njegovo ravnjo podrejenosti, tveganjem ter vsemi pogoji in načini plačila; |
| --- | --- | --- |

65.

(a)

značilnosti izbranega instrumenta, vključno z njegovo ravnjo podrejenosti, tveganjem ter vsemi pogoji in načini plačila;

| (b) | vključene pobude za izstop (kot so klavzule o postopnem zviševanju in klavzule o izplačilu) in |
| --- | --- |

(b)

vključene pobude za izstop (kot so klavzule o postopnem zviševanju in klavzule o izplačilu) in

| (c) | primerno normno obrestno mero. |
| --- | --- |

(c)

primerno normno obrestno mero.

| 66. | Minimalno nadomestilo za hibridne kapitalske instrumente, dokler se ne pretvorijo v lastniškim podobne instrumente, je vsaj enako izhodiščni obrestni meri (1-letna obrestna mera IBOR ali ekvivalent, kot ga je objavila Komisija (28)) plus premija, kot je določeno spodaj.
  Nadomestilo za hibridne kapitalske instrumente: 1-letna obrestna mera IBOR +










  Vrsta prejemnika | 1. leto | 2. in 3. leto | 4. in 5. leto | 6. in 7. leto | 8. leto in pozneje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MSP | 225 bazičnih točk | 325 bazičnih točk | 450 bazičnih točk | 600 bazičnih točk | 800 bazičnih točk |
| Velika podjetja | 250 bazičnih točk | 350 bazičnih točk | 500 bazičnih točk | 700 bazičnih točk | 950 bazičnih točk |

66.

Nadomestilo za hibridne kapitalske instrumente: 1-letna obrestna mera IBOR +

Vrsta prejemnika

1. leto

2. in 3. leto

4. in 5. leto

6. in 7. leto

8. leto in pozneje

MSP

225 bazičnih točk

325 bazičnih točk

450 bazičnih točk

600 bazičnih točk

800 bazičnih točk

Velika podjetja

250 bazičnih točk

350 bazičnih točk

500 bazičnih točk

700 bazičnih točk

950 bazičnih točk

| 67. | Pretvorba hibridnih kapitalskih instrumentov v lastniški kapital se izvede pri 5 odstotkih ali več pod teoretično ceno brez pravice vpisa (theoretical ex-rights-price – TERP) v času pretvorbe. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Po pretvorbi v lastniški kapital se mora vključiti mehanizem postopnega zviševanja, da se poveča nadomestilo državi in s tem upravičence spodbudi k ponovnemu odkupu državnih kapitalskih vložkov. Če je lastniški kapital, ki izhaja iz državnega posega zaradi COVID-19, dve leti po pretvorbi v lastniški kapital še vedno v lasti države, država poleg svoje preostale udeležbe, ki izhaja iz preoblikovanja hibridnih kapitalskih instrumentov zaradi COVID-19 s strani države, prejme dodaten delež lastništva v upravičencu. Ta dodatni delež lastništva znaša vsaj 10 % preostale udeležbe, ki izhaja iz pretvorbe hibridnih kapitalskih instrumentov zaradi COVID-19 s strani države. Komisija lahko sprejme alternativne mehanizme postopnega povečevanja, če imajo enake spodbujevalne učinke in na splošno podobno vplivajo na nadomestilo državi. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Države članice lahko izberejo formulo za izračunavanje cen, ki vključuje tudi klavzule o postopnem povečevanju ali izplačilu. Take značilnosti bi morale biti oblikovane tako, da bi spodbujale zgodnji zaključek podpore države upravičencu pri dokapitalizaciji. Komisija lahko sprejme tudi alternativne metodologije določanja cen, če omogočajo višja ali podobna nadomestila kot tista, ki izhajajo iz zgoraj navedene metodologije. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Ker je narava hibridnih instrumentov zelo raznolika, Komisija ne zagotavlja smernic za vse vrste instrumentov. V zvezi s hibridnimi instrumenti se v vsakem primeru upoštevajo zgoraj navedena načela, pri čemer nadomestilo odraža tveganje posameznih instrumentov. |
| --- | --- |

70.

3.11.6   Upravljanje in preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| 71. | Da bi preprečili neupravičeno izkrivljanje konkurence, upravičenci ne smejo izvesti agresivne širitve poslovanja, ki bi se financirala z državno pomočjo ali s prekomernim prevzemanjem tveganj s strani upravičenca. Kot splošno načelo velja, da manjši kot je lastniški delež države članice in višje kot je nadomestilo, manjša je potreba po zaščitnih ukrepih. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Če je upravičenec ukrepa dokapitalizacije zaradi COVID-19 v višini nad 250 milijonov EUR podjetje s pomembno tržno močjo vsaj na enem od upoštevnih trgov, na katerem posluje, morajo države članice predlagati dodatne ukrepe za ohranitev učinkovite konkurence na navedenih trgih. Države članice lahko kot predlog takšnih ukrepov ponudijo zlasti strukturne zaveze ali zaveze glede ravnanja, predvidene v Sporočilu Komisije o korektivnih ukrepih, dopustnih po Uredbi Sveta (ES) št. 139/2004 in po Uredbi Komisije (ES) št. 802/2004. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Upravičenci, ki so prejeli ukrepe dokapitalizacije zaradi COVID-19, tega ne smejo oglaševati v komercialne namene. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Dokler ni odplačanih vsaj 75 % ukrepov dokapitalizacije zaradi COVID-19, se upravičencem, ki niso MSP, ne dovoli pridobiti več kot 10-odstotnega deleža v konkurentih ali drugih subjektih, ki izvajajo isto dejavnost, vključno z dejavnostmi više in niže v verigi. |
| --- | --- |

74.

| 75. | V izjemnih okoliščinah in brez poseganja v nadzor nad združitvami lahko taki upravičenci pridobijo več kot 10-odstotni delež v subjektih, ki izvajajo isto dejavnost in so više ali niže v verigi, vendar samo, če je pridobitev potrebna za ohranitev sposobnosti preživetja upravičenca. Komisija lahko dovoli pridobitev, če je ta potrebna za ohranitev sposobnosti preživetja upravičenca. Pridobitev se ne sme izvesti, dokler Komisija ne sprejme odločitve v zvezi s tem. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Državna pomoč se ne uporablja za navzkrižno subvencioniranje gospodarskih dejavnosti integriranih podjetij, ki so bila 31. decembra 2019 že podjetja v ekonomskih težavah. V integriranih podjetjih se vzpostavi jasno ločevanje računov, s čimer se zagotovi, da ukrep dokapitalizacije ne koristi tem dejavnostim. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Dokler ukrepi dokapitalizacije zaradi COVID-19 niso v celoti odplačani, upravičenci ne morejo izplačati dividend niti neobvezujočih kuponskih plačil niti ponovno odkupiti delnic, razen v razmerju do države. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Dokler ni odplačanih vsaj 75 % ukrepov dokapitalizacije zaradi COVID-19, prejemki vsakega od članov uprave upravičenca ne smejo presegati fiksnega dela njihovih prejemkov na dan 31. decembra 2019. Za osebe, ki postanejo člani uprave ob ali po dokapitalizaciji, je veljavna omejitev najnižji fiksni prejemek katerega koli člana uprave na dan 31. decembra 2019. Bonusi, drugi variabilni ali primerljivi elementi prejemkov se ne izplačajo v nobenem primeru. |
| --- | --- |

78.

3.11.7   Strategija izstopa države iz udeležbe, ki izhaja iz dokapitalizacije, in obveznosti poročanja

| 79. | Upravičenci, ki niso MSP in ki so prejeli sredstva za dokapitalizacijo zaradi COVID-19 v višini več kot 25 % lastniškega kapitala v trenutku posega, morajo dokazati verodostojno strategijo izstopa države članice iz udeležbe, razen če se poseg države zmanjša pod raven 25 % lastniškega kapitala v 12 mesecih od datuma dodelitve pomoči (29). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Strategija izstopa določa:






  (a) | načrt upravičenca o nadaljevanju njegove dejavnosti in uporabo sredstev, ki jih je vložila država, vključno s časovnim načrtom nadomestil in odkupom naložbe države (v nadaljnjem besedilu skupaj: načrt odplačevanja); in |
| --- | --- | --- |

80.

(a)

načrt upravičenca o nadaljevanju njegove dejavnosti in uporabo sredstev, ki jih je vložila država, vključno s časovnim načrtom nadomestil in odkupom naložbe države (v nadaljnjem besedilu skupaj: načrt odplačevanja); in

| (b) | ukrepe, ki jih bosta upravičenec in država sprejela za upoštevanje načrta odplačevanja. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, ki jih bosta upravičenec in država sprejela za upoštevanje načrta odplačevanja.

| 81. | Strategijo izstopa je treba pripraviti in državi članici predložiti v 12 mesecih po dodelitvi pomoči, država članica pa jo mora odobriti. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Upravičenci morajo poleg obveznosti iz točk 79 do 81 državi članici poročati o napredku pri izvajanju načrta odplačevanja in izpolnjevanju pogojev iz oddelka 3.11.6 v 12 mesecih od predstavitve načrta, nato pa redno vsakih 12 mesecev. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Dokler ukrepi dokapitalizacije zaradi COVID-19 niso v celoti odplačani, upravičenci do dokapitalizacije zaradi COVID-19, ki niso MSP, v 12 mesecih od datuma dodelitve pomoči in nato redno vsakih 12 mesecev objavljajo informacije o uporabi prejete pomoči. To bi moralo vključevati zlasti informacije o tem, kako njihova uporaba prejete pomoči podpira njihove dejavnosti v skladu s cilji EU in nacionalnimi obveznostmi, povezanimi z zeleno in digitalno preobrazbo, vključno s ciljem EU o podnebni nevtralnosti do leta 2050. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Država članica bi morala Komisiji vsako leto poročati o izvajanju načrta odplačevanja in izpolnjevanju pogojev iz oddelka 3.11.6. Kadar je upravičenec prejel sredstva za dokapitalizacijo zaradi COVID-19 v višini nad 250 milijonov EUR, poročilo vključuje informacije o izpolnjevanju pogojev iz točke 54. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Če se šest let po dokapitalizaciji zaradi COVID-19 poseg države ni zmanjšal pod 15 % lastniškega kapitala upravičenca, se mora Komisiji v odobritev priglasiti načrt prestrukturiranja v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Komisija bo ocenila, ali ukrepi, predvideni v načrtu prestrukturiranja, zagotavljajo sposobnost preživetja upravičenca, tudi z vidika ciljev EU in nacionalnih obveznosti, povezanih z zeleno in digitalno preobrazbo, ter izstop države, ne da bi to negativno vplivalo na trgovino v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Če upravičenec ni podjetje, ki kotira na borzi, ali je MSP, se lahko država članica odloči, da bo načrt prestrukturiranja priglasila le, če se poseg države ni zmanjšal pod raven 15 % lastniškega kapitala v sedmih letih po dokapitalizaciji zaradi COVID-19.“; |
| --- | --- |

85.

| 38. | točka 44 se preštevilči v točko 86 in spremeni:






  „86. | Razen v primeru pomoči, odobrene v okviru oddelkov 3.9, 3.10 in 3.11, morajo države članice relevantne informacije (30) o vsaki posamezni pomoči, ki se odobri na podlagi tega sporočila, objaviti na izčrpnem spletišču o državni pomoči ali v okviru orodja IT Komisije (31) v 12 mesecih od odobritve pomoči. Države članice morajo relevantne informacije (32) o vsaki posamezni dokapitalizaciji, ki se odobri na podlagi oddelka 3.11, objaviti na izčrpnem spletišču o državni pomoči ali v okviru orodja IT Komisije v 3 mesecih po dokapitalizaciji. Vključi se nominalna vrednost dokapitalizacije na upravičenca.“; |
| --- | --- | --- |

38.

„86.

Razen v primeru pomoči, odobrene v okviru oddelkov 3.9, 3.10 in 3.11, morajo države članice relevantne informacije (30) o vsaki posamezni pomoči, ki se odobri na podlagi tega sporočila, objaviti na izčrpnem spletišču o državni pomoči ali v okviru orodja IT Komisije (31) v 12 mesecih od odobritve pomoči. Države članice morajo relevantne informacije (32) o vsaki posamezni dokapitalizaciji, ki se odobri na podlagi oddelka 3.11, objaviti na izčrpnem spletišču o državni pomoči ali v okviru orodja IT Komisije v 3 mesecih po dokapitalizaciji. Vključi se nominalna vrednost dokapitalizacije na upravičenca.“;

| 39. | točke 45 do 52 se preštevilčijo v točke 87 do 94; |
| --- | --- |

39.

| 40. | točka 49 se preštevilči v točko 91 in nadomesti z naslednjim:






  „91. | Komisija to sporočilo uporablja od 19. marca 2020 ob upoštevanju ekonomskih učinkov izbruha COVID-19, ki so zahtevali takojšnje ukrepanje. To sporočilo je upravičeno zaradi trenutnih izjemnih okoliščin in se ne bo uporabljalo po 31. decembru 2020, razen oddelka 3.11, ki se bo uporabljal do 1. julija 2021. Komisija lahko to sporočilo pregleda pred 31. decembrom 2020 na podlagi pomembnih pomislekov glede konkurenčne politike ali gospodarstva. Kjer je koristno, lahko Komisija zagotovi tudi dodatna pojasnila o svojem pristopu do posameznih vprašanj.“ |
| --- | --- | --- |

40.

„91.

Komisija to sporočilo uporablja od 19. marca 2020 ob upoštevanju ekonomskih učinkov izbruha COVID-19, ki so zahtevali takojšnje ukrepanje. To sporočilo je upravičeno zaradi trenutnih izjemnih okoliščin in se ne bo uporabljalo po 31. decembru 2020, razen oddelka 3.11, ki se bo uporabljal do 1. julija 2021. Komisija lahko to sporočilo pregleda pred 31. decembrom 2020 na podlagi pomembnih pomislekov glede konkurenčne politike ali gospodarstva. Kjer je koristno, lahko Komisija zagotovi tudi dodatna pojasnila o svojem pristopu do posameznih vprašanj.“

---

(1)  Sporočilo Komisije z dne 19. marca 2020 (C(2020) 1863) (UL C 91 I, 20.3.2020, str. 1).

(2)  Sporočilo Komisije z dne 3. aprila 2020 (C(2020) 2215) (UL C 112 I, 4.4.2020, str. 1).

(3)  Glej oddelek 4.2.3 Obvestila Komisije o pojmu državne pomoči po členu 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C(2016) 2946) (UL C 262, 19.7.2016, str. 1).

(4)  Sporočilo Komisije – Smernice za države članice o neposrednih tujih naložbah in prostem pretoku kapitala iz tretjih držav ter zaščiti evropskih strateških sredstev pred začetkom uporabe Uredbe (EU) 2019/452 (uredba o pregledu neposrednih tujih naložb) (C(2020) 1981 final z dne 25. marca 2020).

(5)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79I, 21.3.2019, str. 1).

(6)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (UL C 19, 22.1.2014, str. 4).

(7)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

(8)  Na primer Smernice o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (UL C 200, 28.6.2014, str. 1), Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 25, 26.1.2013, str. 1), Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (UL C 209, 23.7.2013, str. 1), Okvir za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL C 198, 27.6.2014, str. 1) in Merila za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

(9)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).

(10)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1), Uredba Komisije (ES) št. 702/2014 z dne 25. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 193, 1.7.2014, str. 1) ter Uredba Komisije (EU) št. 1388/2014 z dne 16. decembra 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 369, 24.12.2014, str. 37).

(11)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1), Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9), Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45) ter Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (UL L 114, 26.4.2012, str. 8).

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (uredba o splošnih skupinskih izjemah), Uredba Komisije (ES) št. 702/2014 z dne 25. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 193, 1.7.2014, str. 1) ter Uredba Komisije (EU) št. 1388/2014 z dne 16. decembra 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 369, 24.12.2014, str. 37).

(13)  Kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (uredba o splošnih skupinskih izjemah).

(14)  Likvidnostni načrt lahko vključuje tako obratni kapital kot stroške naložb.

(15)  Razen če taka pomoč izpolnjuje pogoje iz oddelka 3.1 tega sporočila.

(16)  Kot je določeno v Prilogi I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah.

(17)  Likvidnostni načrt lahko vključuje tako obratni kapital kot stroške naložb.

(18)  Če so izplačila kuponov kapitalizirana, je treba to upoštevati pri določanju navedenih zgornjih mej pod pogojem, da je bila taka kapitalizacija načrtovana ali predvidljiva ob priglasitvi zadevne državne pomoči. Pri takem izračunu se upošteva tudi vsakršna druga državna pomoč v obliki podrejenega dolga, ki se dodeli v okviru izbruha COVID-19, tudi neodvisno od tega sporočila. V navedene zgornje meje ne šteje podrejeni dolg, ki se odobri v skladu z oddelkom 3.1 tega sporočila.

(19)  Glej po analogiji Sklep Komisije SA.49554-CY – Ciprska shema za nedonosna posojila, zavarovana s primarnimi bivališči (Estia), uvodna izjava 73, in Sklep Komisije SA.53520-EL – Shema za zaščito primarnih bivališč, uvodna izjava 71.

(20)  Glej točko 6 tega sporočila.

(21)  Možnost dajanja pomoči v obliki lastniškega kapitala in/ali hibridnih kapitalskih instrumentov, vendar za veliko nižje nominalne zneske, je že zagotovljena pod pogoji iz oddelka 3.1 tega sporočila.

(22)  Kot je določeno v točki 16 Sporočila, je priglasitev alternativnih pristopov še vedno mogoča v skladu s členom 107(3)(b) PDEU.

(23)  Kot so opredeljena v členu 2(18) Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

(24)  Hibridni kapitalski instrumenti so instrumenti, ki imajo značilnosti dolga in lastniškega kapitala. Pri zamenljivih obveznicah se nadomestilo plačuje tako kot pri obveznicah, dokler se ne pretvorijo v lastniški kapital. Ocena skupnega nadomestila za hibridne kapitalske instrumente je torej po eni strani odvisna od nadomestila, ko so dolgu podobni instrumenti, po drugi strani pa od pogojev za pretvorbo v lastniškim podobne instrumente.

(25)  Dodatne delnice se lahko odobrijo na primer z izdajo zamenljivih obveznic na datum dokapitalizacije, ki se pretvorijo v lastniški kapital na datum sprožitve mehanizma postopnega zviševanja.

(26)  Na primer, če ima zvišanje obliko odobritve dodatnih delnic državi. Če udeležba države v upravičencu zaradi kapitalskega vložka znaša 40 % in če država svoje udeležbe ne proda pred zahtevanim datumom, bi se morala udeležba države povečati za vsaj 0,1 × 40 % = 4 % na 44 % štiri leta po kapitalskem vložku zaradi COVID-19 in doseči 48 % šest let po kapitalskem vložku zaradi COVID-19, kar pomeni ustrezno zmanjšanje deležev drugih delničarjev.

(27)  Zvišanje za 200 bazičnih točk se ne uporablja v 8. letu in pozneje.

(28)  Izhodiščne obrestne mere, izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6), objavljene na spletni strani GD za konkurenco na spletni strani https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(29)  Za namene tega pododstavka 3.11.7 se hibridni instrumenti, ki jih odobri država, štejejo kot lastniški kapital.

(30)  To so informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014, Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 702/2014 in Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 1388/2014 z dne 16. decembra 2014. Za vračljiva predplačila, jamstva, posojila, podrejeni dolg in druge oblike se navede nominalna vrednost osnovnega instrumenta na upravičenca. Za davčne in plačilne ugodnosti se lahko znesek posamezne pomoči navede v razponih.

(31)  Javni iskalnik po podatkovni zbirki državne pomoči Preglednost omogoča dostop do podatkov o posameznih državnih pomočeh, ki so jih države članice zagotovile v skladu z evropskimi zahtevami glede preglednosti državnih pomoči, in je na voljo na https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sl.

(32)  To so informacije, ki se zahtevajo v Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014, Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 702/2014 in Prilogi III k Uredbi Komisije (EU) št. 1388/2014 z dne 16. decembra 2014.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/16

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. maj 2020

(2020/C 164/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0858 |
| JPY | japonski jen | 116,56 |
| DKK | danska krona | 7,4577 |
| GBP | funt šterling | 0,87773 |
| SEK | švedska krona | 10,5968 |
| CHF | švicarski frank | 1,0520 |
| ISK | islandska krona | 158,70 |
| NOK | norveška krona | 11,0518 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,423 |
| HUF | madžarski forint | 350,75 |
| PLN | poljski zlot | 4,5449 |
| RON | romunski leu | 4,8301 |
| TRY | turška lira | 7,5979 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6625 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5178 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4154 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7742 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5357 |
| KRW | južnokorejski won | 1 326,17 |
| ZAR | južnoafriški rand | 19,7382 |
| CNY | kitajski juan | 7,6933 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5653 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 073,64 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6977 |
| PHP | filipinski peso | 54,388 |
| RUB | ruski rubelj | 79,4157 |
| THB | tajski bat | 34,854 |
| BRL | brazilski real | 6,2708 |
| MXN | mehiški peso | 25,8251 |
| INR | indijska rupija | 81,5930 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0858

JPY

japonski jen

116,56

DKK

danska krona

7,4577

GBP

funt šterling

0,87773

SEK

švedska krona

10,5968

CHF

švicarski frank

1,0520

ISK

islandska krona

158,70

NOK

norveška krona

11,0518

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,423

HUF

madžarski forint

350,75

PLN

poljski zlot

4,5449

RON

romunski leu

4,8301

TRY

turška lira

7,5979

AUD

avstralski dolar

1,6625

CAD

kanadski dolar

1,5178

HKD

hongkonški dolar

8,4154

NZD

novozelandski dolar

1,7742

SGD

singapurski dolar

1,5357

KRW

južnokorejski won

1 326,17

ZAR

južnoafriški rand

19,7382

CNY

kitajski juan

7,6933

HRK

hrvaška kuna

7,5653

IDR

indonezijska rupija

16 073,64

MYR

malezijski ringit

4,6977

PHP

filipinski peso

54,388

RUB

ruski rubelj

79,4157

THB

tajski bat

34,854

BRL

brazilski real

6,2708

MXN

mehiški peso

25,8251

INR

indijska rupija

81,5930

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/17

---

SPOROČILO KOMISIJE

Objava skupnega števila pravic v obtoku v letu 2019 za namene rezerve za stabilnost v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES

(2020/C 164/05)

1.   Uvod

Leta 2015 sta Svet in Evropski parlament sprejela sklep o vzpostavitvi rezerve za stabilnost trga (1) v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), vzpostavljenega z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). Rezerva za stabilnost trga je začela delovati januarja 2019. Njen namen je preprečiti, da trg ogljika EU deluje z velikim strukturnim presežkom pravic, saj je s tem povezano tveganje, da EU ETS ne bi mogel zagotoviti potrebnega signala za naložbe, da bi na stroškovno učinkovit način dosegli cilj zmanjšanja emisij EU. Njen namen je tudi povečati odpornost EU ETS v povezavi z neravnovesji med ponudbo in povpraševanjem, da bi lahko trg EU ETS deloval na urejen način.

Sklep določa, da od leta 2017 dalje Komisija vsako leto do 15. maja objavi skupno število pravic v obtoku. Ta številka določa, ali bi bilo treba nekatere pravice, ki naj bi se prodale na dražbi, vključiti v rezervo ali pa bi jih bilo treba iz rezerve sprostiti.

Komisija je 14. maja 2019 objavila skupno število pravic v obtoku leta 2018, ki je znašalo približno 1,65 milijarde pravic (3). V skladu s pravili o rezervi za stabilnost trga bi bilo treba po tej objavi vključiti v rezervo 397 178 358 pravic v obdobju od 1. septembra 2019 do 31. avgusta 2020 (4) v obliki zmanjšanega števila pravic za prodajo na dražbi.

To sporočilo je četrta objava za namene rezerve za stabilnost trga in zadeva leto 2019. Vsebuje skupno število pravic v obtoku in podrobno razlago, kako je bilo to število izračunano. S to objavo bo določeno število pravic, ki bodo vključene v rezervo od septembra 2020 do avgusta 2021.

2.   Delovanje rezerve za stabilnost trga

Rezerva za stabilnost trga deluje samodejno, kadar je skupno število pravic v obtoku izven vnaprej določenega razpona. Pravice se dodajo v rezervo, če skupno število pravic v obtoku presega zgornjo mejo 833 milijonov pravic. Pravice se iz rezerve sprostijo, če je skupno število pravic v obtoku manjše od 400 milijonov pravic. V praktičnem smislu se pravice v rezervo dodajo z zmanjšanjem količin pravic za prodajo na dražbi in se iz rezerve sprostijo s prodajo 100 milijonov več pravic na dražbi v prihodnosti.

Objava skupnega števila pravic v obtoku, na podlagi katerega se bodo pravice v rezervo dodajale ali iz nje sproščale, je zato ključni element za delovanje rezerve.

V okviru revizije EU ETS (5) so bile v delovanje rezerve za stabilnost trga uvedene pomembne spremembe. V obdobju od 2019 do 2023 je odstotek skupnega števila pravic v obtoku, ki določa število pravic, vključenih v rezervo, če se preseže zgornja meja 833 milijonov pravic, začasno podvojen z 12 % na 24 %. Poleg tega od leta 2023 pravice iz rezerve za stabilnost trga, ki presegajo obseg količine pravic za prodajo na dražbi za predhodno leto, ne bodo več veljavne.

Na podlagi tega sporočila bo zato 24 % (6) skupnega števila pravic v obtoku vključenih v rezervo v dvanajstmesečnem obdobju od 1. septembra 2020 dalje. Od obsega količine pravic za prodajo na dražbi držav članic in Združenega kraljestva se bo odštel ustrezen znesek, in sicer glede na njihove deleže pravic za prodajo na dražbi. V tem okviru se opozarja, da se do 31. decembra 2025 pravice, ki se prerazporedijo zaradi solidarnosti in rasti znotraj Unije, ne upoštevajo pri določitvi ustreznih deležev.

3.   Skupno število pravic v obtoku

V skladu s členom 1(4) Sklepa (EU) 2015/1814 je skupno število pravic v obtoku „skupno število pravic, izdanih v obdobju od 1. januarja 2008, vključno s številom pravic, ki so bile v navedenem obdobju izdane na podlagi člena 13(2) Direktive 2003/87/ES, ter pravic do uporabe mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v okviru EU ETS v zvezi z emisijami do 31. decembra danega leta, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij naprav v okviru EU ETS med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom danega leta, vse pravice, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES, in število pravic v rezervi.“

Če povzamemo, skupno število pravic v obtoku, ki so pomembne za polnjenje in sproščanje rezerve za stabilnost trga, se izračuna po naslednji enačbi:

skupno število pravic v obtoku = ponudba – (povpraševanje + pravice v rezervi za stabilnost trga).

Skupno število pravic v obtoku določajo trije različni elementi: prvič, ponudba pravic od 1. januarja 2008, drugič, povpraševanje po pravicah (število predanih in ukinjenih pravic), ter tretjič, imetja rezerve.

Kot je predvideno v Sklepu (EU) 2015/1814, se pravice za letalstvo in preverjene emisije iz letalstva v tem kontekstu ne upoštevajo.

3.1.   Ponudba

Ponudbo pravic na trgu določa pet različnih elementov:

| — | pravice, prenesene iz obdobja 2008–2012 (druga faza), |
| --- | --- |

—

pravice, prenesene iz obdobja 2008–2012 (druga faza),

| — | pravice, ki so bile brezplačno dodeljene od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2019 (7), vključno s pravicami, dodeljenimi iz rezerve za nove udeležence, |
| --- | --- |

—

pravice, ki so bile brezplačno dodeljene od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2019 (7), vključno s pravicami, dodeljenimi iz rezerve za nove udeležence,

| — | pravice, izdane za prodajo na dražbi med 1. januarjem 2013 (8) in 31. decembrom 2019 (9), vključno s pravicami, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi, in pravicami, ki so bile odštete od količin za prodajo na dražbi v letu 2019 na podlagi sporočil Komisije z dne 15. maja 2018 in 14. maja 2019, |
| --- | --- |

—

pravice, izdane za prodajo na dražbi med 1. januarjem 2013 (8) in 31. decembrom 2019 (9), vključno s pravicami, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi, in pravicami, ki so bile odštete od količin za prodajo na dražbi v letu 2019 na podlagi sporočil Komisije z dne 15. maja 2018 in 14. maja 2019,

| — | pravice, ki jih je Evropska investicijska banka (EIB) monetizirala za namene programa „NER300“, |
| --- | --- |

—

pravice, ki jih je Evropska investicijska banka (EIB) monetizirala za namene programa „NER300“,

| — | pravice do mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v zvezi z emisijami do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

—

pravice do mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v zvezi z emisijami do 31. decembra 2019.

Število pravic, prenesenih iz druge faze EU ETS, znaša 1 749 540 826 pravic (10). Ta „skupna količina prenesenih pravic“ predstavlja skupno število pravic, ki so bile izdane v drugi fazi EU ETS in niso bile predane zaradi kritja preverjenih emisij ali ukinjene. Za namen določitve skupnega števila pravic v obtoku tako predstavlja število pravic ETS, ki so bile v obtoku na začetku obdobja 2013–2020 („tretja faza“), tj. 1. januarja 2013, in se kot taka upošteva pri izračunu.

Število pravic, ki so bile brezplačno dodeljene med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019, vključno s pravicami, dodeljenimi iz rezerve za nove udeležence, znaša 5 850 263 308 (11).

V skladu s poročili o dražbah prek skupnega dražbenega sistema in ustreznih samostojnih dražbenih sistemov (12) znaša število pravic, ki so bile med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019 prodane na dražbi, vključno s t. i. zgodnjimi dražbami, 5 229 748 000.

Število pravic, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi, je v skladu s členom 1(2) Sklepa (EU) 2015/1814, in sicer 900 000 000.

Število pravic, ki so bile leta 2019 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi na podlagi sporočil Komisije z dne 15. maja 2018 in 14. maja 2019, je 264 731 936 oz. 132 392 786 pravic.

EIB je monetizirala 300 000 000 pravic za namene programa NER300 (13).

Upravičenost do mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v zvezi z emisijami do 31. decembra 2019 ustreza 450 221 816 (14).

3.2.   Povpraševanje

Povpraševanje sestavljajo skupne preverjene emisije naprav med 1. januarjem 2013 (15) in 31. decembrom 2019, ki znašajo 12 193 929 203 (16), ter pravice, ki so bile v istem obdobju ukinjene, kar predstavlja 348 581 pravic.

3.3.   Imetja rezerve za stabilnost trga

V skladu s členom 1(2) Sklepa (EU) 2015/1814 je bilo 900 milijonov pravic, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi, vključenih v rezervo, ko je začela delovati 1. januarja 2019.

Na podlagi sporočila Komisije z dne 15. maja 2018 (17) je bilo v obdobju od 1. januarja 2019 do 31. avgusta 2019 v rezervo vključenih 264 731 936 pravic.

Na podlagi sporočila Komisije z dne 14. maja 2019 (18) je bilo v obdobju od 1. septembra 2019 do 31. decembra 2019 v rezervo vključenih 132 392 786 pravic.

V obdobju do 31. decembra 2019 je bilo torej v rezervi 1 297 124 722 pravic.

3.4.   Skupno število pravic v obtoku

Glede na navedeno znaša skupno število pravic v obtoku 1 385 496 166 pravic.

4.   Zaključek

V skladu s pravili rezerve za stabilnost trga bo v dvanajstmesečnem obdobju od 1. septembra 2020 do 31. avgusta 2021 vanjo vključenih skupno 332 519 080 pravic.

Naslednja objava, v kateri bo določeno polnjenje rezerve od septembra 2021 do avgusta 2022, bo sledila maja 2021.

Pregled

| Ponudba | |
| --- | --- |
| (a) | prenos iz druge faze |

Ponudba

(a)

prenos iz druge faze

1 749 540 826

| (b) | brezplačne pravice za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2019, vključno iz rezerve za nove udeležence |
| --- | --- |

(b)

brezplačne pravice za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2019, vključno iz rezerve za nove udeležence

5 850 263 308

| (c) | skupno število pravic, ki so bile prodane na dražbi med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019, vključno z zgodnjimi dražbami |
| --- | --- |

(c)

skupno število pravic, ki so bile prodane na dražbi med 1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019, vključno z zgodnjimi dražbami

5 229 748 000

| (d) | pravice, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi |
| --- | --- |

(d)

pravice, ki so bile v obdobju 2014–2016 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi

900 000 000

| (e) | pravice, ki so bile v letu 2019 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi na podlagi sporočil Komisije z dne 15. maja 2018 in 14. maja 2019 |
| --- | --- |

(e)

pravice, ki so bile v letu 2019 odštete od količin pravic za prodajo na dražbi na podlagi sporočil Komisije z dne 15. maja 2018 in 14. maja 2019

397 124 722

| (f) | število pravic, ki jih je Evropska investicijska banka monetizirala za namene programa NER300 |
| --- | --- |

(f)

število pravic, ki jih je Evropska investicijska banka monetizirala za namene programa NER300

300 000 000

| (g) | pravice do mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v zvezi z emisijami do 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

(g)

pravice do mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v zvezi z emisijami do 31. decembra 2019.

450 221 816

Vsota (ponudba)

14 876 898 672

Povpraševanje

| (a) | tone preverjenih emisij naprav v okviru EU ETS med1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019 |
| --- | --- |

(a)

tone preverjenih emisij naprav v okviru EU ETS med1. januarjem 2013 in 31. decembrom 2019

12 193 929 203

| (b) | pravice, ki so bile do 31. decembra 2019 ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES |
| --- | --- |

(b)

pravice, ki so bile do 31. decembra 2019 ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES

348 581

Vsota (povpraševanje)

12 194 277 784

Imetja rezerve za stabilnost trga

Število pravic v rezervi

1 297 124 722

Skupno število pravic v obtoku

1 385 496 166

---

(1)  Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(3)  Glej Sporočilo Komisije, C(2019) 3288 final, na voljo na: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/reform/docs/c_2019_3288_en.pdf.

(4)  Prispevki posameznih držav članic v rezervo za stabilnost trga od 1. septembra do 31. decembra 2019 in od 1. januarja do 31. avgusta 2020 so bili objavljeni v Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo o delovanju evropskega trga ogljika, COM(2019) 557 final, objavljenem 31. oktobra 2019.

(5)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

(6)  Kar predstavlja 2 % na mesec.

(7)  Brezplačna dodelitev s strani Združenega kraljestva je bila prekinjena od 1. januarja 2019. Brezplačna dodelitev za leto 2019 je bila sproščena februarja 2020 in se zato ne upošteva pri izračunu ponudbe pravic do 31. decembra 2019 (glej Sklep Komisije z dne 17. decembra 2018 o navodilih centralnemu administratorju, da začasno prekine sprejemanje ustreznih postopkov za Združeno kraljestvo za brezplačno dodelitev, dražbo in izmenjavo mednarodnih dobropisov v okviru evidence transakcij Evropske unije (C(2018) 8707). Namesto tega bo vključena v izračun naslednje leto.

(8)  Ta številka vključuje t. i. zgodnje dražbe, tj. pravice, veljavne za obdobje 2013–2020, ki so se prodale na dražbi pred 1. januarjem 2013.

(9)  Tudi prodaja pravic na dražbi s strani Združenega kraljestva je bila prekinjena od 1. januarja 2019. Prodaja pravic na dražbi s strani Združenega kraljestva se je nadaljevala marca 2020 in se zato tudi ne upošteva pri izračunu ponudbe pravic do 31. decembra 2019. Namesto tega bo vključena v izračun naslednje leto.

(10)  Glej poročilo o trgu ogljika iz leta 2015; COM(2015) 576.

(11)  Na podlagi izvlečka iz evidence transakcij EU (EUTL) z dne 1. aprila 2020.

(12)  Na voljo na naslovu: http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive in https://www.theice.com/marketdata/reports/148.

(13)  Prva tranša v višini 200 milijonov pravic (prodana v letih 2011 in 2012) in druga tranša v višini 100 milijonov pravic (prodana v letih 2013 in 2014); za več podrobnosti glej https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf.

(14)  Na podlagi izvlečka iz EUTL z dne 1. aprila 2020.

(15)  V zvezi s preverjenimi emisijami v obdobju 2008–2012 glej pojasnila glede skupne količine shranjenih pravic (oddelek 3.1).

(16)  Skupne preverjene emisije temeljijo na izvlečku iz EUTL z dne 1. aprila 2020, da bi se upoštevale preverjene emisije, ki so bile sporočene do 31. marca 2020. Emisije, ki so bile sporočene po tem datumu, v tem skupnem znesku torej niso upoštevane.

(17)  C(2018) 2801.

(18)  C(2019) 3288.

---

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/21

---

SPOROČILO KOMISIJE

o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma

(2020/C 164/06)

I.   Uvod

Komisija je trdno zavezana boju proti pranju denarja in financiranju terorizma tako v EU kot na svetovni ravni. Nezakonit denar se v Evropski uniji v nobenih okoliščinah ne bi smel tolerirati. Nedavno povečanje kriminalnih dejavnosti med pandemijo COVID-19 (1) je opozorilo, da bodo storilci kaznivih dejanj izkoristili vse možnosti za izvajanje nezakonitih dejavnosti v škodo družbe. EU mora biti enako odločna pri zagotavljanju, da ne bodo imeli koristi od prihodkov, pridobljenih s temi kaznivimi dejanji.

EU je v zadnjih tridesetih letih razvila učinkovit regulativni okvir za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima, ki je utemeljen s sodno prakso Sodišča EU (2). Pravila EU imajo velik doseg in so strožja od mednarodnih standardov, ki jih je sprejela Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) (3). Obseg podjetij in poklicev, za katere veljajo ta pravila, se stalno povečuje.

Namen nedavnih zakonodajnih novosti je bil okrepiti okvir EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Te vključujejo spremembe četrte direktive o preprečevanju pranja denarja, uvedene s peto direktivo o preprečevanju pranja denarja (4), dopolnjen mandat Evropskega bančnega organa (5), nove določbe, ki se bodo uporabljale za kontrolo gotovine (6) od junija 2021, spremembe direktive o kapitalskih zahtevah (CRD V) (7), nova pravila o dostopu do finančnih informacij za organe za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj (8) ter usklajeno opredelitev kaznivih dejanj in sankcij (9).

Poleg tega je EU vzpostavila novo celovito ureditev za zaščito prijaviteljev nepravilnosti oz. žvižgačev, ki naj bi bila prenesena do decembra 2021 (10) in dopolnjuje obstoječe predpise o zaščiti žvižgačev iz četrte direktive o preprečevanju pranja denarja. Nova ureditev bo okrepila sposobnost nacionalnih organov in organov EU za preprečevanje, odkrivanje in obravnavanje kršitev, med drugim pri preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma.

Kljub temu obstaja vedno večje soglasje, da je treba okvir znatno izboljšati. Obravnavati je treba velike razlike pri načinu njegove uporabe in resne pomanjkljivosti pri izvrševanju pravil.

Komisija je v svojem sporočilu Za boljše izvajanje okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma (11) in spremljajočih poročilih iz julija 2019 orisala ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev celovite politike EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Ti vključujejo boljše izvajanje obstoječih pravil, podrobnejša in usklajena pravila, visokokakovosten in dosleden nadzor, vključno s prenosom posebnih nadzornih nalog na organ EU, medsebojno povezovanje centraliziranih registrov bančnih računov in močnejši mehanizem za usklajevanje in podporo delu finančnoobveščevalnih enot.

Evropski parlament in Svet podpirata to stališče. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 19. septembra 2019 (12) pozval k dodatni podpori pobudam, s katerimi bi se lahko okrepili ukrepi za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma na ravni EU, ter k hitremu prenosu predpisov EU v zakonodaje držav članic. Svet za ekonomske in finančne zadeve je 5. decembra 2019 sprejel sklepe o strateških prednostnih nalogah na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ter pozval Komisijo (13), naj preuči ukrepe, s katerimi bi se lahko okrepil obstoječi okvir.

Komisija namerava izvajati celovito politiko za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, ki je prilagojena konkretnim grožnjam, tveganjem in ranljivostim, s katerimi se trenutno sooča EU (14), in ki je zasnovana tako, da se lahko učinkovito razvija ob upoštevanju inovacij. Močnejši okvir za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma bo še bolj spodbujal celovitost finančnega sistema EU, ki je potrebna za dokončanje bančne unije ter ekonomske in monetarne unije.

Na podlagi celovite ocene učinka, ki vključuje tudi učinke na temeljne pravice, bi bilo treba vzpostaviti integriran sistem EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Sistem bi moral slediti zgledu reform, uvedenih na področju bonitetnih zahtev in nadzora v bančnem sektorju, sestavljati pa bi ga morala usklajena pravila in nadzornik na ravni EU, ki tesno sodeluje z nacionalnimi pristojnimi organi, da bo zagotovljen visokokakovosten in dosleden nadzor na celotnem enotnem trgu. Ob tem bi bilo treba vzpostaviti tudi mehanizem EU za podporo in koordinacijo finančnoobveščevalnih enot, kar bi izboljšalo njihovo učinkovitost, ter povezati nacionalne centralizirane registre bančnih računov, kar bo pospešilo čezmejni dostop organov za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj in finančnoobveščevalnih enot do informacij o bančnih računih.

V tem akcijskem načrtu je opisano, kako namerava Komisija uresničiti te cilje, in sicer na podlagi šestih stebrov:

| — | zagotavljanje učinkovitega izvajanja obstoječega okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje učinkovitega izvajanja obstoječega okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma,

| — | oblikovanje enotnih pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

oblikovanje enotnih pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma,

| — | vzpostavitev nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU,

| — | vzpostavitev podpornega in usklajevalnega mehanizma za finančnoobveščevalne enote, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev podpornega in usklajevalnega mehanizma za finančnoobveščevalne enote,

| — | izvrševanje določb kazenskega prava in izmenjava informacij na ravni Unije, |
| --- | --- |

—

izvrševanje določb kazenskega prava in izmenjava informacij na ravni Unije,

| — | okrepitev mednarodne razsežnosti okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. |
| --- | --- |

—

okrepitev mednarodne razsežnosti okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma.

II.   Zagotavljanje učinkovitega izvajanja obstoječega okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma

Prva prednostna naloga je zagotoviti, da države članice, pristojni organi in pooblaščeni subjekti vestno in učinkovito izvajajo pravila EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma. Za to je treba ukrepati na več področjih.

Zagotavljanje učinkovitega prenosa in izvajanja direktive o preprečevanju pranja denarja

V zvezi s prenosom četrte direktive o preprečevanju pranja denarja je Komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev proti vsem državam članicam, ker niso v celoti prenesle direktive. Več držav članic se je na postopek odzvalo s sprejetjem nove zakonodaje, kar je privedlo do zaključka zadevnega postopka za ugotavljanje kršitev. Postopki proti drugim državam članicam še vedno potekajo. Študija o oceni učinkovitosti izvajanja četrte direktive o preprečevanju pranja denarja v državah članicah bo končana do sredine leta 2021 in bo vključena v poročilo, ki ga mora Komisija predložiti v zvezi z učinkovitostjo izvajanja četrte direktive o preprečevanju pranja denarja (15).

V zvezi s prenosom pete direktive o preprečevanju pranja denarja, ki bi morala biti prenesena do 10. januarja 2020, je Komisija že sprožila več postopkov za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki niso sporočile nobenih ukrepov za prenos. Komisija bo pozorno spremljala vzpostavitev centralnih mehanizmov bančnih računov in registrov dejanskega lastništva s strani držav članic, da bi zagotovila, da ti vsebujejo visokokakovostne podatke.

Delo v zvezi medsebojnim povezovanjem registrov dejanskega lastništva se je že začelo in povezava naj bi bila operativna leta 2021. Komisija bo poleg tega leta 2021 izdala tretjo nadnacionalno oceno tveganj, ki bo upoštevana v pristopu na podlagi tveganj.

Spremljanje zmogljivosti držav članic za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima

Pranje denarja ni škodljivo le za stabilnost finančnega sistema EU, temveč tudi za gospodarstvo, dobro upravljanje in zaupanje vlagateljev. Komisija v okviru cikla evropskega semestra analizira, kako se v državah članicah v praksi uporabljajo pravila o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, na podlagi te analize pa Svet sprejme priporočila za posamezne države v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma. Komisija poleg tega prek programa za podporo strukturnim reformam nudi tehnično podporo državam članicam pri izvajanju teh potrebnih reform, da bi se odpravile nekatere najpomembnejše vrzeli v sistemu EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranja terorizma. Ta vključujejo nezadostne kadre v pristojnih organih, pomanjkljivosti pri uporabi pristopa na podlagi tveganj in zmanjševanje tveganj zaradi zlorab v zvezi z navideznimi podjetji, zlatimi vizumi in programi državljanstva.

Evropski bančni organ (EBA)

Mandat EBA je bil nedavno okrepljen z Uredbo (EU) št. 2019/2175 (16), s katero je bila EBA zaupana odgovornost za vodenje, usklajevanje in spremljanje prizadevanj vseh ponudnikov finančnih storitev in pristojnih organov v EU na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma. EBA je pooblaščen tudi za vzpostavitev zbirke podatkov o tveganjih in nadzornih ukrepih na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, izvajanje ocen tveganja pri pristojnih organih in po potrebi nalaganje organom, naj preučijo in obravnavajo možnost sprejetja ukrepov v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami. Komisija pričakuje, da bo EBA v celoti izkoristil ta okrepljena pooblastila, zlasti v zvezi s preiskovanjem, ali je določen nacionalni nadzornik pri izvajanju svojih nalog kršil pravo Unije. EBA je že začel s pregledi izvajanja in februarja 2020 objavil prvo poročilo (17). To poročilo kaže na številne izzive in ugotavlja, da pristopi „pristojnih organov v zvezi z nadzorom bank glede preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma niso bili vedno učinkoviti“.

Kot je navedeno v oddelku IV, se bo z vzpostavitvijo nadzornika na ravni EU povečala skladnost s predpisi. To bo zagotovilo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje, da sploh pride do pranja denarja, in da se, če tega ni mogoče doseči, naložijo učinkovite sankcije. Novi nadzornik na ravni EU bo zasnovan tako, da bo imel potrebne pristojnosti, preiskovalne zmogljivosti in pooblastila na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ter tako strukturo odločanja, ki bo omogočala učinkovitejše izvajanje pravil in preventivno ukrepanje v primeru sumov, da se bo zagotovila učinkovita uporaba enotnih pravil. Komisija meni, da bodo pregledi na kraju samem, s katerimi se bo ocenila učinkovitost okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma v državah članicah, ključni za doseganje visokih standardov kakovosti po vsej Uniji.

| Komisija bo še naprej zagotavljala popoln in pravilen prenos pravil o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ter bo v drugem četrtletju leta 2020 predlagala priporočila za posamezne države glede preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma. |
| --- |

Komisija bo še naprej zagotavljala popoln in pravilen prenos pravil o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ter bo v drugem četrtletju leta 2020 predlagala priporočila za posamezne države glede preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma.

III.   Oblikovanje strožjih pravil

Pravni okvir EU ima velik doseg. Postopno je razširjal obseg tako imenovanih pooblaščenih subjektov (18) in seznam predhodnih kaznivih dejanj, povečal poudarek na dejanskem lastništvu in pristopu na podlagi tveganj ter v veliki meri odstranil ovire za komunikacijo in sodelovanje med zadevnimi organi. Ta okvir državam članicam zagotavlja celovito regulativno okolje za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Vendar je sedanji pristop k zakonodaji EU privedel do razhajanj pri izvajanju okvira med državami članicami in deloma pri določanju dodatnih zahtev, ki presegajo zahteve zakonodaje EU. Primeri takih ukrepov so določanje dodatnih pooblaščenih subjektov, kot so platforme za množično financiranje ali trgovci z diamanti, podeljevanje pooblastil finančnoobveščevalnim enotam za zamrznitev sredstev in uvajanje omejitev za gotovinska plačila (19). Posledica je razdrobljeno zakonodajno okolje v EU, kar ustvarja dodatne stroške in bremena za tiste, ki zagotavljajo čezmejne storitve, ali vodi do regulativne arbitraže, kar pomeni, da se podjetja registrirajo tam, kjer so pravila ohlapnejša.

Pomanjkanje podrobnosti v veljavnih pravilih in glede delitve odgovornosti v zvezi s čezmejnimi vprašanji vodi do različnih razlag direktive v državah članicah. Nezadostno sodelovanje med pristojnimi organi (finančnoobveščevalnimi enotami, nadzornimi organi, organi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ter carinskimi in davčnimi organi), tako doma kot v tujini, ustvarja potencialne vrzeli, ki jih lahko izkoriščajo storilci kaznivih dejanj. Evropski nadzorni organi so ugotovili tudi (20), da razlike v regulativnem pristopu k nadzoru in v uporabi pristopa na podlagi tveganj ovirajo opravljanje čezmejnih storitev in zvišujejo stroške za podjetja, hkrati pa ogrožajo nemoteno delovanje okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. To vprašanje je še posebej pomembno na področju finančne tehnologije, Evropski bančni organ pa je priporočil, naj Komisija uskladi zahteve, ki bi se morale uporabljati za ta podjetja (21), kadar ta predstavljajo tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma.

Zakonodaja EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma mora postati podrobneje razčlenjena, natančnejša in se bolj enotno izvajati. Tudi nekatere dodatne zahteve, ki so jih države članice uvedle pri prenosu direktiv o preprečevanju pranja denarja, lahko prispevajo k trdnejšemu okviru za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma in bi se lahko vključile v prihodnja pravila EU. Da bi omejili razhajanja pri razlagi in uporabi pravil, bi bilo treba nekatere dele direktive o preprečevanju pranja denarja spremeniti v določbe, ki se uporabljajo neposredno in so določene z uredbo. Te bi morale vključevati vsaj določbe, ki določajo seznam pooblaščenih subjektov, zahteve glede skrbnega preverjanja strank, notranje kontrole, obveznosti poročanja ter določbe o registrih dejanskega lastništva in centralnih mehanizmih bančnih računov. Razmisliti bi bilo treba tudi o bolj usklajenem pristopu k opredelitvi politično izpostavljenih oseb. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti učinkovitosti sistema, in sicer z zagotovitvijo več podrobnosti o strukturi in nalogah nadzora v zvezi z vsemi pooblaščenimi subjekti in o nalogah finančnoobveščevalnih enot (glej naslednje oddelke). Za lažji nadzor bo povezan sistem EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma potreboval tudi dovolj podrobna pravila.

Poleg tega bi bilo v zvezi s specifičnimi pravili mogoče doseči še večjo usklajenost, in sicer s pooblastili za sprejetje podrobnejših pravil z delegiranimi ali izvedbenimi akti za prilagajanje spreminjajočim se razmeram.

Področje uporabe zakonodaje EU je treba razširiti, da bi se obravnavale posledice tehnoloških inovacij in razvoja na področju mednarodnih standardov. Delo na mednarodni ravni kaže, da je treba področje uporabe sektorjev ali subjektov, za katere veljajo pravila o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, razširiti in oceniti, kako bi se morala pravila uporabljati za ponudnike storitev virtualnih sredstev, ki do zdaj niso bili zajeti (22). Drugi ukrepi lahko vključujejo omogočanje uporabe digitalne identifikacije za identifikacijo in preverjanje identitete strank na daljavo ter vzpostavitev poslovnih odnosov na daljavo ali uvedbo zgornje meje za velika gotovinska plačila. Poleg tega je potrebno medsebojno povezovanje centralnih mehanizmov bančnih računov na ravni EU, da se pospeši dostop organov za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj in finančnoobveščevalnih enot do finančnih informacij in olajša čezmejno sodelovanje.

Zlasti glede na povečanje finančnih kaznivih dejanj in goljufij, povezanih s kibernetskim prostorom, bi lahko preučili možnost določb, ki bi olajšale upravno zamrznitev za finančnoobveščevalne enote in zavezovale finančne institucije, da spremljajo in izvajajo zahtevke za odpoklic. Nadaljnja tveganja izhajajo iz programov državljanstva in prebivališča za vlagatelje. Treba bo razmisliti o tem, kako bi lahko zmanjšali ta tveganja. Preučiti bi bilo treba tudi tvegane sektorje, ki so bili opredeljeni v okviru nadnacionalne ocene tveganj.

Pri uvajanju takih novih ukrepov bo treba še naprej zagotavljati, da bodo dodatna finančna in upravna bremena za države članice ter pooblaščene subjekte čim manjša, in upoštevati pristop na podlagi tveganj.

Zaradi višjih kazni za nezadostna prizadevanja pri preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma pooblaščeni subjekti iščejo načine, kako povečati skladnost, od dodeljevanja dodatnih virov in vzpostavitve obsežnih programov popravnih ukrepov do temeljitih revizij svojih poslovnih modelov in opuščanja nekaterih produktov, prenehanja poslovanja z nekaterimi strankami ali izstopa iz nekaterih trgov, vključno s korespondenčnim bančništvom. To bi lahko imelo nenačrtovane posledice za opravljanje finančnih storitev in financiranje gospodarstva. Tehnološke rešitve, ki bi lahko pomagale izboljšati odkrivanje sumljivih transakcij in dejavnosti, morajo biti skladne z mednarodnimi standardi in standardi EU glede preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ter v skladu z drugimi pravili EU, vključno s pravili o varstvu podatkov in protimonopolnimi pravili.

Ker namen pravil Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma ni zavrniti dostop do legitimnih finančnih storitev, je potrebna večja jasnost glede tega, kako so pravila o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma povezana z drugo zakonodajo v finančnem sektorju (23). Preučiti bi bilo treba, ali in v katerih okoliščinah lahko pranje denarja in financiranje terorizma privede do izjave, da banka propada ali bo verjetno propadla, in morebitnega začetka reševanja banke v skladu z direktivo o sanaciji in reševanju bank (24) ali njenega prenehanja v skladu z običajnimi postopki zaradi insolventnosti in potrebe po povrnitvi vlog deponentom. Direktivi o sistemih jamstva za vloge (25) bi lahko koristile jasnejše določbe, da se dodatno zmanjša tveganje, da se deponentom, za katere obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, njihove vloge povrnejo v obliki izplačila iz sistema jamstva za vloge, hkrati pa pojasni vloga sistemov jamstva za vloge in drugih zadevnih organov za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Prav tako bi bilo treba nadalje preučiti, kako bi se lahko obveznost iz direktive o plačilnih računih (26) glede zagotovitve osnovnega računa kateri koli stranki uskladila z obveznostjo v okviru preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, da se prekine poslovno razmerje, če pooblaščeni subjekti sumijo stranko ali ne morejo pridobiti posodobljenih informacij o stranki. In končno, potreben bo pregled, da se oceni, ali so kategorije ponudnikov plačilnih storitev, ki jih trenutno zajema zakonodaja o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, ustrezne.

Okvire za finančne storitve bi bilo mogoče nadalje razviti za zagotovitev, da imajo bonitetni nadzorniki konkretne obveznosti glede deljenja informacij z organi za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Preskusi sposobnosti in primernosti, ki jih zahtevajo zakonodaje na področju finančnih storitev, bi morali uporabljati strožje pogoje v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma.

Pooblaščeni subjekti, ki dostopajo do informacij, pomembnih za izvajanje skrbnega preverjanja strank, in javni organi, ki si izmenjujejo informacije, tudi zunaj EU, morajo v celoti upoštevati zakonodajo EU o varstvu podatkov. Zagotavljanje dostopa pooblaščenim subjektom do nekaterih registrov v javni lasti bi lahko na primer sprožilo pomisleke glede varstva podatkov. Težave pri zagotavljanju spoštovanja varstva podatkov in zaupnosti so bile omenjene tudi v zvezi z izmenjavo informacij med pristojnimi organi. Ta vprašanja bi bilo treba ustrezno obravnavati.

| Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila zakonodajne predloge za oblikovanje enotnih pravil na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka. |
| --- |

Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila zakonodajne predloge za oblikovanje enotnih pravil na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka.

IV.   Vzpostavitev nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU

Nadzor je osrednji element učinkovitega okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Pomen zadostnega nadzora je bil potrjen v svežnju o preprečevanju pranja denarja iz julija 2019, v katerem je analiza več primerov pranja denarja razkrila pomembne pomanjkljivosti pri upravljanju tveganj kreditnih institucij in njihovem nadzoru tako s strani organov za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma kot s strani bonitetnih nadzornikov. Hkrati nedavni domnevni primeri pranja denarja, ki so jih razkrile preiskovalne medijske hiše, kažejo tudi na pomanjkljiv nadzor nad nefinančnimi subjekti.

Ta žgoča vprašanja so posledica zasnove nadzornega okvira in njegovega izvajanja. Nadzor na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma v EU trenutno izvajajo posamezne države članice. Zaradi precejšnjih razlik v človeških in finančnih virih, znanjih in prioriteti, namenjeni tej nalogi, sta njegova kakovost in učinkovitost v EU neenakomerna. Unija nima vzpostavljenih dovolj učinkovitih ureditev za obravnavanje incidentov na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki vključujejo čezmejne vidike. Okvir EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma je močan le toliko kot njegov najšibkejši člen, pomanjkljivosti pri enem nacionalnem pristojnem organu pa pomenijo tveganje za cel enotni trg. Posledično cela EU utrpi finančno in gospodarsko škodo, prav tako pa je ogrožen njen ugled.

EU si ne more privoščiti čakanja, da se pojavi še več vprašanj, preden se vzpostavi učinkovit nadzorni sistem na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki bo prispeval k nemotenemu delovanju enotnega trga in bančne unije. Za povrnitev zaupanja njenih državljanov in širše mednarodne skupnosti je nujno potreben visokokakovosten nadzor na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma po vsej EU.

Obstaja jasna in dokazana potreba po vzpostavitvi integriranega nadzornega sistema na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, ki zagotavlja dosledno visokokakovostno izvajanje pravil na tem področju po vsej EU in spodbuja učinkovito sodelovanje med vsemi zadevnimi pristojnimi organi. Čeprav lahko prihaja do velikih razlik med zadevnimi sektorji in vprašanji, lahko izkušnje z vzpostavitvijo in delovanjem obstoječih mehanizmov na ravni EU, ki so jim zaupane centralizirane nadzorne naloge, kot so enotni mehanizem nadzora, Enotni odbor za reševanje in Evropski sistem finančnega nadzora, zagotovijo koristen vpogled.

Vzpostavitev nadzornega sistema na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, ki bi povezal in dopolnjeval nacionalne sisteme, bo odpravila razdrobljenost nadzora, zagotovila usklajeno uporabo pravil o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma v EU in njihovo učinkovito izvrševanje, nudila podporo nadzornim dejavnostim na kraju samem ter zagotovila stalen pretok informacij v zvezi s tekočimi ukrepi in pomembnimi ugotovljenimi pomanjkljivostmi. Nacionalni nadzorni organi bodo še naprej ključen element tega sistema in bodo še naprej odgovorni za večino vsakodnevnega nadzora. Vzpostavitev jedra tega sistema na ravni EU je prednostna naloga, njegove funkcije, pristojnosti in interakcija z nacionalnimi nadzornimi organi pa bodo morali biti jasno opredeljeni v zakonodajnem predlogu.

Naloge nadzornika na ravni EU na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma

Nadzorni organ EU na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma bo moral imeti zelo jasna pooblastila, da bo lahko nadzoroval nacionalne organe in jim dajal navodila za izvajanje različnih nalog, povezanih s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma, ter okrepil usklajevanje z nadzornimi organi zunaj EU. S formaliziranim procesom bi morali biti opredeljeni medsebojno delovanje in zadevne pristojnosti EU in nacionalnih nadzornih organov.

Potreba po zagotovitvi visokokakovostnega nadzora v čezmejnih primerih in preprečevanju šibkih členov v nadzornem okviru EU je dober razlog za to, da se organu EU v zvezi z določenimi pooblaščenimi subjekti dodelijo neposredne nadzorne naloge na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, za kar bi lahko imel izključno ali deljeno odgovornost. To pomeni zmožnost pregledovati notranje politike, postopke in kontrole ter njihovo učinkovito izvajanje s strani nadzorovanih subjektov, pa tudi preverjanje dokumentacije o transakcijah in strankah. Nadzorni organ Unije bi lahko sam ali skupaj z nacionalnim nadzornikom imel nalogo, da izvaja nadzor nad jasno opredeljenimi pooblaščenimi subjekti ali vrstami dejavnosti za določeno obdobje, in sicer na podlagi stopnje tveganja. Nadzornik EU bi s spremljanjem in ocenjevanjem tveganj po vsej EU zagotavljal dodano vrednost. Če se za zgled vzame delovanje organov EU, dejavnih na drugih področjih, bi lahko nadzor EU zagotavljali z mehanizmom, v skladu s katerim bi odločitve, sprejete na ravni EU, v državah članicah izvrševali uradniki, pristojni za zagotavljanje skladnosti z zakonodajo EU.

Druga možnost bi bila združitev neposrednih nadzornih pooblastil za nekatere vrste pooblaščenih subjektov, ki bi se izvajala v sodelovanju z državami članicami, s pooblastili za usklajevanje in nadzor glede drugih subjektov. Komisija bo predlagala nadzorni mehanizem, ki upošteva načeli sorazmernosti in subsidiarnosti ter obstoječo sodno prakso v zvezi s pooblastili, ki se lahko podelijo agencijam Unije.

Obseg nadzora na ravni EU

Tveganja pranja denarja se pojavljajo tako znotraj kot zunaj finančnega sektorja ter se različno razvijajo skozi čas in po državah članicah. Za učinkovitejši nadzor bi bil potreben mandat nadzornika EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, da bi že od samega začetka zajeli vsa tveganja, pri čemer bi bilo treba upoštevati resnost tveganj, s katerimi se soočajo vsi sektorji. S tem bi se zagotovilo, da ima nadzornik EU že na začetku vsa potrebna orodja za usklajevanje praks po celotni EU in zagotavljanje nadzora na visoki ravni v vseh sektorjih. Glede na kompleksnost nalog in veliko število pooblaščenih subjektov v EU se lahko tudi nadzornik na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma vzpostavi na postopen način, ki bi mu omogočal, da medtem ko se utrjuje in dokazuje svojo učinkovitost, sčasoma pokrije vse (finančne in nefinančne) sektorje, za katere veljajo obveznosti preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma.

Alternativno bi bil lahko nadzornik EU neposredno odgovoren za finančni sektor kot del integriranega sistema z nacionalnim nadzornikom in bil odgovoren za posredni nadzor nefinančnega sektorja. Posredni nadzor nefinančnega sektorja bi organu EU omogočil, da ukrepa, kadar meni, da je to potrebno za zagotovitev visokokakovostnega nadzora nefinančnega sektorja v celotni Uniji.

Druge možnosti, ki bi vključevale ožji obseg nadzora, predvidevajo nadzornika EU, ki bi spremljal samo finančne institucije, ki izvedejo največji del vseh finančnih transakcij. Centraliziran nadzor v tem sektorju bi bilo lažje doseči, saj je ta v veliki meri že urejen in nadzorovan. Vendar ta možnost ne bi zagotovila dobre povezanosti nadzornega okvira EU in učinkovitega sistema za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma.

V vseh primerih pristop na podlagi tveganj pri nadzoru na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, kot je določen v pravu Unije in mednarodnih standardih, zahteva opredelitev dejavnikov tveganja pranja denarja in financiranja terorizma ter dodelitev nadzornih virov na podlagi rezultatov namenske ocene tveganj. Nadzor na ravni EU mora biti zasnovan tako, da upošteva tveganja in nadalje razvija strokovno znanje, ki so ga v zvezi s tem pridobili nacionalni nadzorniki.

Nazadnje bi lahko preučili tudi, ali bi bilo treba takemu nadzorniku podeliti nekatere pristojnosti za spremljanje in podporo pri zamrznitvi sredstev v okviru omejevalnih ukrepov (sankcij) EU v vseh državah članicah. Čeprav se lahko naloge in izzivi na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma razlikujejo v različnih vidikih v primerjavi z omejevalnimi ukrepi, pa obstajajo tudi nekateri skupni izzivi in sinergije, ki jih je smiselno oceniti.

Kateri organ EU?

Naloga zagotavljanja nadzora na ravni EU se lahko dodeli obstoječi agenciji EU, tj. EBA, ali novemu posebnemu organu.

V skladu z nedavno sprejeto zakonodajo mora EBA voditi, usklajevati in spremljati prizadevanja za okrepitev ukrepov na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma v EU v zvezi s finančnimi institucijami. Podelitev dodatnih nadzornih pristojnosti EBA na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma bi imela jasne prednosti v smislu zagotavljanja kontinuitete in hitrega ukrepanja. Vendar bi ta možnost zahtevala tudi pomembno reformo organa EBA ter znatno povečanje znanja in kompetenc na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma. Njegovo upravljanje in postopke odločanja bi bilo treba temeljito pregledati, da bi zagotovili, da se nadzorne odločitve vedno sprejemajo neodvisno in v izključnem interesu EU. Poleg tega bi moral povečati svoje preiskovalne zmogljivosti in pooblastila. Nadzor nad pooblaščenimi subjekti zunaj finančnega sektorja bi glede na mandat in zmogljivosti EBA morda bilo težko organizirati na ravni tega organa.

Alternativno bi lahko ustanovili nov nadzorni organ EU za preprečevanje pranja denarja, ki bi bil pristojen za nadzor pooblaščenih subjektov tako v finančnem kot nefinančnem sektorju. To bi omogočilo kar največjo prožnost pri vzpostavitvi po meri oblikovanega sistema v smislu organizacije in upravljanja, s poenostavljenimi in hitrimi postopki odločanja za hitro odzivanje na tveganja, pa tudi s sinergijami z usklajevalnim in podpornim mehanizmom za finančnoobveščevalne enote (glej naslednji oddelek). Vendar lahko traja dlje, preden bo novi organ lahko začel delovati, stroški so lahko sorazmerno višji, upoštevati pa bi bilo treba tudi tveganja v zvezi z izvrševanjem. Odvisno od nalog, ki bi bile organu dodeljene, bi bilo treba preprečiti tveganje nepotrebnega prekrivanja in/ali neskladnosti z delom drugih nadzornih organov, kot je EBA.

Ključen vidik bi bil vpliv vsake možnosti na proračun. Zlasti glede na sedanje gospodarske razmere obstajajo močni argumenti za to, da se financiranje nadzornih dejavnosti zagotovi s prispevki nadzorovanih subjektov iz zasebnega sektorja, kot to že velja za več organov EU.

| Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila predloge za vzpostavitev nadzornika na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka različnih možnosti glede njegovih funkcij, obsega nadzora in strukture. |
| --- |

Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila predloge za vzpostavitev nadzornika na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka različnih možnosti glede njegovih funkcij, obsega nadzora in strukture.

V.   Vzpostavitev usklajevalnega in podpornega mehanizma za finančnoobveščevalne enote

Sedanji okvir EU od pooblaščenih subjektov zahteva, da nacionalni finančnoobveščevalni enoti poročajo o vseh sumljivih transakcijah. Poročanje pooblaščenih subjektov in podatki v zvezi z gotovino, ki jih predložijo carinski organi, so osnova, na kateri finančnoobveščevalne enote pripravijo finančne analize, ki se nato posredujejo organom za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, nadzornikom, davčnim organom ali drugim finančnoobveščevalnim enotam. Te uporabljajo na primer organi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj v kazenskih preiskavah. Strateške analize trendov in vzorcev finančnoobveščevalnih enot vplivajo tudi na navodila in povratne informacije za pooblaščene subjekte, da bi jim pomagale pri prepoznavanju vzorcev pranja denarja in financiranja terorizma.

Ugotovljene so bile številne pomanjkljivosti v zvezi s tem, kako enote uporabljajo pravila ter sodelujejo med seboj in z drugimi organi na nacionalni ravni in v EU.

Lokalno je uporaba predlog za poročanje pooblaščenih subjektov še vedno omejena, te pa so pogosto prilagojene potrebam posameznih podjetij (npr. bank). Več finančnoobveščevalnih enot še vedno nima potrebnih orodij IT za učinkovito obdelavo in analizo informacij.

Finančnoobveščevalne enote morajo pooblaščenim subjektom zagotoviti povratne informacije v zvezi z njihovim poročanjem. Vendar take povratne informacije ostajajo omejene. Če se poročila pooblaščenih subjektov nanašajo na drugo državo članico, so povratne informacije izredno skromne. Zaradi tega pomanjkanja povratnih informacij pooblaščeni subjekti nimajo potrebnih orodij za prilagoditev ali ciljno usmerjanje preventivnih ukrepov.

Omejena izmenjava informacij med finančnoobveščevalnimi enotami in drugimi pristojnimi organi je zelo zaskrbljujoča zaradi čezmejne narave velikega dela pranja denarja in financiranja terorizma. Čeprav na primer carinski organi v EU finančnoobveščevalnim enotam redno zagotavljajo podatke v zvezi z gotovino, od njih zelo redko prejmejo povratne informacije, kar je bistvenega pomena za konkretnejšo in učinkovitejšo analizo tveganj.

Izzivi na področju delovanja in gostovanja omrežja FIU.net – sistema EU za izmenjavo informacij med finančnoobveščevalnimi enotami – prav tako zahtevajo ukrepanje, saj gre za staro IT orodje, ki zahteva znatno nadgradnjo programske in strojne opreme ter razvoj novih funkcij za lažje sodelovanje.

Večina sumljivih transakcij, o katerih poročajo finančnoobveščevalne enote, ima čezmejno razsežnost, vendar je skupna analiza še naprej omejena. To pomeni manjkajoče člene za identifikacijo čezmejnih primerov. Za analizo takih informacij v čezmejnem kontekstu so potrebne napredne zmogljivosti, zlasti zaradi vse večje kompleksnosti primerov pranja denarja.

Vloga usklajevalnega in podpornega mehanizma na ravni EU

Usklajevalni in podporni mehanizem za finančnoobveščevalne enote na ravni EU bi odpravil zgoraj navedene pomanjkljivosti. Ta mehanizem bi prevzel vodilno vlogo pri usklajevanju dela nacionalnih finančnoobveščevalnih enot. To bi moralo vključevati identifikacijo sumljivih transakcij s čezmejno razsežnostjo, skupno analizo čezmejnih primerov ter določitev trendov in dejavnikov, pomembnih za oceno tveganj pranja denarja in financiranja terorizma na nacionalni in nadnacionalni ravni. Mehanizem bi moral tudi sprejemati ali predlagati izvedbene ukrepe ali standarde na podlagi skladnejših določb nabora pravil v zvezi z obveznostmi poročanja finančnoobveščevalnih enot in njihovimi značilnostmi, dejavnostmi, sodelovanjem in predlogami ter spodbujati usposabljanje in krepitev zmogljivosti v finančnoobveščevalnih enotah. Usklajevalni in podporni mehanizem na ravni EU bi moral okrepiti tudi sodelovanje med pristojnimi organi (finančnoobveščevalnimi enotami, nadzornimi organi, organi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ter carinskimi in davčnimi organi), tako na nacionalni ravni kot čezmejno, in s finančnoobveščevalnimi enotami iz držav zunaj EU.

Na podlagi orodij IT bi bilo treba vzpostaviti bolj centralno orodje, s katerim bi se odkrivale čezmejne sumljive transakcije in olajšalo prepoznavanje trendov.

V tem okviru je pomembna tudi vzdržnost FIU.net, ki ga trenutno upravlja Europol. Nujno je treba vlagati v razvoj tega orodja, da bi premagali sedanje težave, ki ovirajo izmenjavo informacij in usklajevanje podatkov. Glede na načrtovani prenos tehničnega upravljanja sistema iz Europola je treba določiti ustrezno in finančno vzdržno rešitev. Komisija bo na kratek rok prevzela upravljanje FIU.net, da bi zagotovila neprekinjeno in nemoteno delovanje sistema (27). Na dolgi rok bi lahko bil usklajevalni in podporni mehanizem EU zadolžen za gostovanje FIU.net ali njegovega naslednika. Preučili bi lahko tudi druge možne rešitve.

Organ, odgovoren za usklajevalni in podporni mehanizem na ravni EU

Naloga zagotavljanja podpornega in usklajevalnega mehanizma za finančnoobveščevalne enote bo odvisna od vloge, predvidene za ta mehanizem.

Ob upoštevanju cilja, da ima ta usklajevalni in podporni mehanizem široko vlogo in obravnava vse zgoraj analizirane elemente, bi lahko njegovo upravljanje zagotovila obstoječa agencija EU ali nov, poseben organ. V primeru, da se oblikuje nov organ EU za nadzorne zadeve, bi mu lahko podelili tudi nalogo upravljanja tega mehanizma. V ta namen je treba omeniti, da ima trenutno 12 finančnoobveščevalnih enot v EU nadzorne naloge vsaj za nefinančni sektor, nekatere pa imajo nadzorne naloge za vse sektorje.

Usklajevalni in podporni mehanizem z ožjo vlogo, ki bi obravnaval samo nekatere ugotovljene pomanjkljivosti, ne bi bil učinkovit mehanizem na ravni EU. V takih okoliščinah se lahko predvidi več možnosti. Na primer, če se naloge omejijo na izdajanje osnutkov regulativnih standardov in smernic, bi se to lahko doseglo s preoblikovanjem platforme za finančnoobveščevalne enote, ki je trenutno neuraden odbor Komisije, v komitološki odbor in prepustitev Komisiji, da sprejme rezultate njegovega dela z delegiranimi ali izvedbenimi akti. Alternativa bi lahko bila formalna mreža finančnoobveščevalnih enot z lastnim mandatom in nalogami.

Ne glede na obliko usklajevalnega in podpornega mehanizma bi morali biti njegovi postopki upravljanja in odločanja dovolj neodvisni, hkrati pa delovati kot mreža nacionalnih finančnoobveščevalnih enot, ki deluje v okviru EU.

| Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila predloge za vzpostavitev usklajevalnega in podpornega mehanizma za finančnoobveščevalne enote na ravni EU, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka različnih možnosti glede njegove vloge in strukture. Komisija bo v četrtem četrtletju leta 2020 prevzela upravljanje FIU.net. |
| --- |

Komisija bo v prvem četrtletju leta 2021 predložila predloge za vzpostavitev usklajevalnega in podpornega mehanizma za finančnoobveščevalne enote na ravni EU, ki bodo temeljili na izčrpni oceni učinka različnih možnosti glede njegove vloge in strukture. Komisija bo v četrtem četrtletju leta 2020 prevzela upravljanje FIU.net.

VI.   Izvrševanje določb kazenskega prava in izmenjava informacij na ravni Unije

Obstaja več zakonodajnih instrumentov in institucionalnih ureditev za lažje izvrševanje kazenskopravnih določb in izmenjavo informacij na ravni EU.

Nedavni ukrepi so odpravili vrzeli pri opredelitvi in sankcioniranju pranja denarja po vsej EU ter olajšali sodelovanje sodstva in policije (28). Komisija bo spremljala, ali so bili pravočasno preneseni in se izvajajo. Uporaba finančnih informacij za obravnavanje hudih kaznivih dejanj se je izboljšala tudi z omogočanjem organom za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, da imajo neposreden dostop do centralnega mehanizma bančnih računov, ter izboljšanjem sodelovanja med njimi, finančnoobveščevalnimi enotami in Europolom pri obravnavanju teh dejanj (29). Ti ukrepi bodo pospešili kazenske preiskave in organom omogočili učinkovitejši boj proti čezmejnemu kriminalu. Medsebojno povezovanje centralnih mehanizmov bančnih računov na ravni EU bo za organe za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj in finančnoobveščevalne enote pospešilo dostop do finančnih informacij in olajšalo čezmejno sodelovanje, v vsakem primeru pa bi moralo vključevati tudi organe za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj. Tako medsebojno povezovanje bi moralo imeti prioriteto.

Oblikovani so bili ključni standardi za izterjavo premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji (30). Komisija bo leta 2020 objavila poročilo, v katerem bo opisala, kako se izvajajo ta pravila, in predstavila načine za okrepitev vloge uradov za odvzem premoženjske koristi. Novi ukrepi, ki se bodo uporabljali od decembra 2020 (31), bodo olajšali čezmejno odvzemanje premoženjskih koristi ter pospešili in poenostavili zamrznitev ter zaplembo premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, po vsej EU.

Hkrati je ključnega pomena tudi krepitev zmogljivosti na ravni EU za preiskovanje in pregon finančnega kriminala.

Europol je okrepil svoja prizadevanja za boj proti gospodarskemu in finančnemu kriminalu z novim Evropskim centrom za gospodarsko in finančno kriminaliteto (European Economic and Financial Crimes Centre – EFECC), ki naj bi začel delovati leta 2020. EFECC bo vse finančnoobveščevalne zmogljivosti in zmogljivosti za pregon gospodarskega kriminala združil v enem samem subjektu in si prizadeval za izboljšanje operativne učinkovitosti, povečanje prepoznavnosti svojega delovanja ter plodnejše sodelovanje z deležniki in boljše možnosti financiranja. Komisija v celoti podpira ustanovitev EFECC in meni, da ta odraža pomembnost finančnih preiskav na vseh področjih kaznivih dejanj, za katera je pristojen Europol.

Komisija meni, da bi ta center organsko dopolnjeval usklajevalni in podporni mehanizem EU za finančnoobveščevalne enote in da bi lahko skupaj razvijala rešitve za spodbujanje izmenjave informacij, zlasti v čezmejnih primerih.

Da bi se pranje denarja v EU učinkoviteje preiskovalo in preganjalo, Komisija financira (32) operativno mrežo za boj proti pranju denarja (AMON), ki povezuje relevantne organe za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj. Mreža omogoča čezmejne finančne preiskave in ima svetovni doseg. Njeno delo bi bilo treba okrepiti in spodbujati, mreža pa bi morala imeti operativni proračun za podporo pri konkretnih primerih. Mreži bi se morale pridružiti vse države članice EU. Poleg tega bi morale države članice še naprej izkoriščati pomoč Eurojusta za lažje čezmejno sodelovanje v podporo boju proti pranju denarja. Evropsko javno tožilstvo, ki naj bi začelo delovati konec leta 2020, bo pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj pranja denarja, povezanih s kaznivimi dejanji, ki škodijo proračunu EU.

Še vedno obstajajo možnosti za okrepitev in spodbujanje izmenjave informacij med vsemi pristojnimi organi (finančnoobveščevalnimi enotami, nadzorniki, organi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj ter carinskimi in davčnimi organi), tako na nacionalni ravni kot čezmejno.

V okviru boljše uporabe finančnoobveščevalnih podatkov bi bilo treba spodbujati vlogo javno-zasebnih partnerstev, kolikor je to mogoče, saj lahko v nekaterih primerih narava informacij omeji njihovo deljenje, poleg tega pa mora biti takšno deljenje v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov. Javno-zasebna partnerstva vključujejo deljenje informacij med organi za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, finančnoobveščevalnimi enotami in zasebnim sektorjem. Imajo lahko različne oblike. Nekatera so omejena na posredovanje informacij o tipologijah in trendih s strani finančnoobveščevalnih enot in organov za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj pooblaščenim subjektom. Druga vključujejo posredovanje operativnih informacij o osumljencih s strani organov za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj pooblaščenim subjektom, da se lahko spremljajo transakcije teh osumljencev. Izmenjava informacij, ki vključujejo osebne podatke, mora biti vedno v celoti skladna z zakonodajo o varstvu podatkov in mandati zadevnih organov.

Sedanji okvir EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma od finančnoobveščevalnih enot že zahteva, da delijo tipologije in trende z zasebnim sektorjem. To obveznost bi bilo mogoče dodatno pojasniti in okrepiti kot del prizadevanj za spodbujanje nekaterih vrst javno-zasebnih partnerstev ter izboljšanje izmenjave informacij. Hkrati zaradi razlik v pravnih okvirih in praktičnih ureditvah med državami članicami Komisija meni, da je nujno imeti smernice in deliti dobre prakse za javno-zasebna partnerstva, zlasti v zvezi s protimonopolnimi pravili, zaščitnimi ukrepi in omejitvami v zvezi z varstvom podatkov in temeljnimi pravicami.

| Komisija bo izdala navodila o javno-zasebnih partnerstvih v prvem četrtletju leta 2021. Kar zadeva varstvo podatkov pri javno-zasebnih partnerstvih, bo Komisija razmislila o možnosti, da bi Evropski odbor za varstvo podatkov zaprosila za mnenje. Preučile se bodo možnosti za okrepitev mreže za boj proti pranju denarja (AMON) ter izboljšanje nacionalnega in čezmejnega izmenjavanja informacij med vsemi pristojnimi organi. |
| --- |

Komisija bo izdala navodila o javno-zasebnih partnerstvih v prvem četrtletju leta 2021. Kar zadeva varstvo podatkov pri javno-zasebnih partnerstvih, bo Komisija razmislila o možnosti, da bi Evropski odbor za varstvo podatkov zaprosila za mnenje. Preučile se bodo možnosti za okrepitev mreže za boj proti pranju denarja (AMON) ter izboljšanje nacionalnega in čezmejnega izmenjavanja informacij med vsemi pristojnimi organi.

VII.   Okrepitev mednarodne razsežnosti okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma

Pranje denarja in financiranje terorizma sta globalni grožnji, proti katerima se je EU odločena boriti v sodelovanju z mednarodnimi partnerji. FATF kot svetovni določevalec standardov vodi globalni boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Komisija dejavno prispeva k delu FATF in ostaja zavezana izvajanju standardov FATF ter spodbujanju skladnosti z njimi na svetovni ravni. Kljub temu pa nov, celovit pristop k preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, ki ga potrebuje EU, zahteva močnejšo vlogo EU pri določanju teh mednarodnih standardov.

Komisija je v imenu EU podprla novi mandat FATF (33) in namerava imeti pomembno vlogo pri krepitvi svetovnih standardov ter njihovem zvišanju na raven standardov EU na ključnih področjih. Eden od primerov je preglednost glede dejanskega lastništva, kjer je EU sprejela ambiciozen pristop k obravnavanju tveganj, ki jih predstavljajo nepregledne strukture. Podobno bo Komisija dejavno podpirala prizadevanja za obravnavo novih in nastajajočih tveganj na svetovni ravni. Za uspeh je bistveno, da EU v FATF nastopa enotno. To bi se lahko doseglo tako, da se Komisiji v skladu z določbami Pogodb naloži naloga zastopanja Evropske unije v FATF. Kot prvi korak bi bilo treba vzpostaviti okrepljen mehanizem za usklajevanje med Komisijo in državami članicami, da bi zastopniki EU v FATF izražali usklajena stališča.

Vzajemne ocene, ki jih je izvedla FATF, prispevajo k večji skladnosti z mednarodnimi standardi na svetovni ravni, saj je medsebojni pritisk še vedno največja motivacija za spremembe. Doslej se pri vrednotenju okvirov držav članic EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ni ustrezno upoštevala nadnacionalna narava predpisov EU. To vprašanje bo pomembnejše, če se uvedejo nove strukture, kot so nadzor na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma ter usklajevalni in podporni mehanizem za finančnoobveščevalne enote na ravni EU. Cilj Komisije je zagotoviti, da se standardi, ki se izvajajo na ravni EU, ocenjujejo na enoten način. V tem okviru bi lahko razmislili tudi o tem, ali bi lahko pravila EU na ravni EU ocenjevala FATF.

Komisija mora še naprej izvajati neodvisno politiko do tretjih držav za zaščito finančnega sistema EU. Pooblaščeni subjekti morajo na podlagi geografskih in drugih relevantnih dejavnikov tveganj sprejemati ukrepe za njihovo zmanjševanje. Izvajati morajo tudi strožji nadzor v primeru transakcij ali poslovnih odnosov, v katere so vključene države s strateškimi pomanjkljivostmi v okvirih za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Komisija mora v skladu s peto direktivo o preprečevanju pranja denarja vzpostaviti avtonomno zmogljivost za opredelitev držav, ki imajo take strateške pomanjkljivosti (34).

Komisija bo opredelila države, ki še zlasti predstavljajo tveganja za finančni sistem Unije, z uporabo avtonomne metodologije, ki ustrezno upošteva sinergijo s postopkom uvrščanja na seznam, ki ga uporablja FATF, okrepljen dialog s tretjimi državami v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in tesno posvetovanje s strokovnjaki držav članic. Ta proces bo na podlagi revidirane metodologije (35), objavljene hkrati s tem akcijskim načrtom, vključeval sodelovanje Komisije, skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, s tretjimi državami, v katerih se predhodno ugotovijo pomanjkljivosti, da bi se, kjer je to mogoče, oblikoval načrt ukrepov za njihovo odpravo. Komisija bo po obdobju spremljanja ocenila napredek pri izvajanju teh zavez, da bo lahko zaključila svoje ocene.

Seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ki ga vodi EU, je ključno orodje za pooblaščene subjekte in javne organe, vendar bi lahko imel tudi učinke zunaj okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Komisija se je zavezala, da bo spremljala, ali takšna uvrstitev na seznam vpliva na sklepe o enakovrednosti (36), in zagotovila uporabo ustreznih zaščitnih ukrepov v zvezi s finančnimi instrumenti v skladu s členom 155 finančne uredbe (37).

Izkušnje, pridobljene s postopkom uvrščanja na seznam EU in vzpostavitvijo novih funkcij na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU, bi lahko privedle do pregleda pristopa k tveganjem, ki jih predstavljajo tretje države. Kot članica FATF bi morala Komisija še naprej upoštevati poziv FATF k ukrepanju za obravnavanje tveganj, ki jih predstavljajo tretje države, in ohraniti možnost, da tudi neodvisno od stališča FATF uporabi ustrezne ukrepe, ki so potrebni v skladu z mednarodnimi standardi. V zvezi s tem bi lahko nadzornik na ravni EU prispeval tudi k zmanjšanju tveganj iz tretjih držav z oblikovanjem ustreznih ukrepov za zmanjšanje tveganj za pooblaščene subjekte glede na vrsto in resnost pomanjkljivosti. To bi vključevalo oblikovanje podrobnejših in bolj na tveganju temelječih ukrepov za obravnavanje tveganj, ki jih predstavljajo okviri za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma drugih jurisdikcij. Glede na to, da nobena jurisdikcija ni varna pred nastajajočimi tveganji pranja denarja in financiranja terorizma, se lahko tak postopek dopolni tudi s pristopom na podlagi transakcij. Podobno bi lahko usklajevalna in podporna funkcija za finančnoobveščevalne enote zagotavljala dragocene informacije za ugotavljanje novih trendov in tveganj, ki jih predstavljajo tretje države, pa tudi morebitnih težav pri mednarodnem sodelovanju.

Komisija v okviru tega sklopa ukrepov za upravljanje zunanjih tveganj razvija instrument za tehnično pomoč (38), namenjen tretjim državam, da bi se povečala njihova zmogljivost in odpravile pomanjkljivosti v nacionalnih okvirih za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. EU bi kot ena od glavnih mednarodnih donatork na tem področju in s pomočjo svoje obširne diplomatske mreže ta instrument uporabljala za povečanje ovir za pranje denarja in financiranje terorizma po vsem svetu. Trgovinska politika prav tako prispeva k razvoju ustreznih zaščitnih ukrepov v zvezi z naložbami (39) in trgovinskimi tokovi. Komisija bo od trgovinskih partneric EU zahtevala zaveze za izvajanje ukrepov za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ter ohranila regulativno prožnost za ukrepanje v primeru pojavitve tveganj pranja denarja in financiranja terorizma, ki bi ogrožala finančni sistem EU.

| Skupaj s tem akcijskim načrtom je objavljena nova metodologija za ocenjevanje tretjih držav z visokim tveganjem. Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami in okrepila svoje sodelovanje v FATF, da bo lahko EU imela večjo vlogo na svetovni ravni. |
| --- |

Skupaj s tem akcijskim načrtom je objavljena nova metodologija za ocenjevanje tretjih držav z visokim tveganjem. Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami in okrepila svoje sodelovanje v FATF, da bo lahko EU imela večjo vlogo na svetovni ravni.

VIII.   Nadaljnji ukrepi: časovni načrt

Kot je podrobno opisano v tem akcijskem načrtu, bo Komisija predlagala več ukrepov za okrepitev okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Izvedena bo ocena učinka, tudi glede temeljnih pravic in zlasti glede pravice do varstva osebnih podatkov, da se ocenijo različne možnosti v smislu zakonodajnih sprememb:

| Ukrep | Način | Časovnica |
| --- | --- | --- |
| Učinkovito izvajanje obstoječega okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma | Postopek za ugotavljanje kršitev/sodni postopek
  Študija o uporabi četrte direktive o preprečevanju pranja denarja
  Tretja nadnacionalna ocena tveganja
  Delo v zvezi z medsebojnim povezovanjem registrov dejanskega lastništva
  Priporočila za posamezne države/evropski semester
  Tekoče delo Evropskega bančnega organa | Vsi ukrepi potekajo |
| Krepitev in razvoj enotnih pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma | Zakonodajni predlog:






  — | opredelitev področij, ki jih je treba urediti z uredbo, in sprememba direktive, |

Ukrep

Način

Časovnica

Učinkovito izvajanje obstoječega okvira EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma

Postopek za ugotavljanje kršitev/sodni postopek

Študija o uporabi četrte direktive o preprečevanju pranja denarja

Tretja nadnacionalna ocena tveganja

Delo v zvezi z medsebojnim povezovanjem registrov dejanskega lastništva

Priporočila za posamezne države/evropski semester

Tekoče delo Evropskega bančnega organa

Vsi ukrepi potekajo

Krepitev in razvoj enotnih pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma

Zakonodajni predlog:

—

opredelitev področij, ki jih je treba urediti z uredbo, in sprememba direktive,

| — | določitev novih področij, ki jih je treba urejati na ravni EU, |
| --- | --- |

—

določitev novih področij, ki jih je treba urejati na ravni EU,

| — | opredelitev potrebnih sprememb v zvezi z drugo obstoječo zakonodajo |
| --- | --- |

—

opredelitev potrebnih sprememb v zvezi z drugo obstoječo zakonodajo

1. četrtletje 2021

Vzpostavitev nadzora na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma na ravni EU

Zakonodajni predlog

1. četrtletje 2021

Vzpostavitev podpornega in usklajevalnega mehanizma za finančnoobveščevalne enote

Zakonodajni predlog

1. četrtletje 2021

Prenos tehničnega upravljanja FIU.net na Komisijo

4. četrtletje 2020

Kazenski pregon in deljenje informacij

Ustanovitev EFECC

2. četrtletje 2020

Navodila o javno-zasebnih partnerstvih in morebitno mnenje Evropskega odbora za varstvo podatkov o vidikih varstva podatkov

1. četrtletje 2021

Spremljanje prenosa in izvajanja direktiv o sodelovanju na področju kazenskega prava in preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj

Možnosti za izboljšanje nacionalnega in čezmejnega izmenjavanja informacij med vsemi pristojnimi organi

Krepitev mednarodne razsežnosti

Izboljšana metodologija Komisije za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem

1. četrtletje 2020

Delegirani akti

Po potrebi (okvirno načrtovano za leto 2020: 2., 3. in 4. četrtletje)

Komisija prosi za mnenja deležnikov o nadaljnjih ukrepih na podlagi tega akcijskega načrta, prispevke pa je treba oddati do 29. julija 2020, in sicer z izpolnitvijo vprašalnika, ki je na voljo na portalu „Povejte svoje mnenje“.

---

(1)  Europol, „Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis“ (Dobičkarstvo v času pandemije: kako storilci kaznivih dejanj izkoriščajo krizo COVID-19), marec 2020. Evropski bančni organ je prav tako opozoril kreditne in finančne institucije na pomen učinkovitih sistemov in kontrol ter pozval pristojne organe, naj jim pri tem pomagajo. Glej „EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic“ (Izjava EBA o ukrepih za zmanjšanje tveganj finančnega kriminala med pandemijo COVID-19).

(2)  Sodišče je potrdilo, da je cilj boja proti pranju denarja povezan z varstvom javnega reda in lahko upravičuje omejitev temeljnih svoboščin, zagotovljenih s Pogodbo, vključno s prostim pretokom kapitala. Omejitve morajo biti sorazmerne (glej zadevi Jyske Bank Gibraltar, C-212/11 in LHU Zeng, C-190/17).

(3)  FATF je medvladni organ, ki določa standarde in spodbuja učinkovito izvajanje ukrepov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Članice FATF so Komisija, 14 držav članic EU in 2 državi EFTA-EGP, 13 držav članic pa sodeluje v regionalni organizaciji Moneyval.

(4)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

(5)  Uredba (EU) 2019/2175 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Uredbe (EU) št. 1094/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine), Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in Uredbe (EU) 2015/847 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev (UL L 334, 27.12.2019, str. 1).

(6)  Uredba (EU) 2018/1672 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o kontroli gotovine, ki se vnaša v Unijo ali iznaša iz nje, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1889/2005 (UL L 284, 12.11.2018, str. 6).

(7)  Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala (UL L 150, 7.6.2019, str. 253).

(8)  Direktiva (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi pravil za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona nekaterih kaznivih dejanj ter o razveljavitvi Sklepa Sveta 2000/642/PNZ (UL L 186, 11.7.2019, str. 122).

(9)  Direktiva (EU) 2018/1673 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o boju proti pranju denarja z uporabo kazenskega prava (UL L 284, 12.11.2018, str. 22).

(10)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(11)  C(2019) 360 final.

(12)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja (2019/2820 (RSP)).

(13)  Sklepi Sveta z dne 5. decembra 2019 o strateških prednostnih nalogah na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma (14823/19).

(14)  Kot je poudarjeno v najnovejši nadnacionalni oceni tveganj Unije, tj. poročilu Komisije o oceni tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki vpliva na notranji trg in se nanaša na čezmejne dejavnosti, COM(2019) 370 final.

(15)  Člen 65(1) četrte direktive o preprečevanju pranja denarja.

(16)  Glej opombo 5.

(17)  EBA report on competent authorities’ approaches to the anti-money laundering and countering the financing of terrorism supervision of banks (Poročilo EBA o pristopih pristojnih organov pri nadzoru bank na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma), EBA/Rep/2020/06.

(18)  Poleg finančnega sektorja, pravnih strokovnjakov in računovodij se okvir EU uporablja tudi za nepremičninske posrednike, storitve iger na srečo, osebe, ki trgujejo z blagom, ponudnike storitev menjave med virtualnimi in fiat valutami, ponudnike skrbniških denarnic ter osebe, ki trgujejo z umetniškimi deli.

(19)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o omejitvah gotovinskih plačil, COM(2018) 483 final. V letu 2021 bodo preučene možnosti za nadaljnje ciljno usmerjene ocene tega vprašanja.

(20)  ESAs Joint Opinion of the European Supervisory Authorities on the risks of money laundering and terrorist financing affecting the European Union’s financial sector (Skupno mnenje evropskih nadzornih organov o tveganjih pranja denarja in financiranja terorizma, ki vplivajo na finančni sektor Evropske unije), 4. oktober 2019.

(21)  EBA Report on potential impediments to the cross-border provision of banking and payment services (Poročilo EBA o morebitnih ovirah za čezmejno opravljanje bančnih in plačilnih storitev), 29. oktober 2019.

(22)  FATF opredeljuje virtualna sredstva kot digitalne oblike vrednosti, s katerimi se lahko digitalno trguje ali jih prenaša in ki se lahko uporabijo za plačevanje ali kot naložba. Virtualna sredstva ne vključujejo digitalnih oblik fiat valut, vrednostnih papirjev in drugih finančnih sredstev, ki so že zajeta v njenih standardih.

(23)  Glej tudi napoved v delovnem programu Komisije, da bo predlagala zakonodajni okvir o kriptosredstvih.

(24)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

(25)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

(26)  Direktiva 2014/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov (UL L 257, 28.8.2014, str. 214).

(27)  Ob ustreznem upoštevanju narave zadevnih informacij.

(28)  Glej opombo 9.

(29)  Glej opombo 8.

(30)  Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL L 127, 29.4.2014, str. 39).

(31)  Uredba (EU) 2018/1805 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in odredb o zaplembi (UL L 303, 28.11.2018, str. 1).

(32)  Sredstva Sklada za notranjo varnost – policija.

(33)  Potrdili ministri in predstavniki Projektne skupine za finančno ukrepanje 12. aprila 2019.

(34)  Glej https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022.

(35)  SWD(2020) 99.

(36)  Glej COM(2019) 349 final z dne 29. julija 2019.

(37)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(38)  Globalni instrument EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma.

(39)  Glej Uredbo (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79I, 21.3.2019, str. 1).

---

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/34

---

UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI POVPREČNI STROŠKI STORITEV

(2020/C 164/07)

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2017

Uporaba člena 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 (1)

| I. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2017 družinskim članom, ki ne prebivajo stalno v isti državi članici kot zavarovana oseba, kot je določeno v členu 17 Uredbe (ES) št. 883/2004 (2), bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciper | mlajši od 20 let | 335,08 EUR | 22,34 EUR |
| 20–64 let | 345,86 EUR | 23,06 EUR |
| 65 let in več | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR |
| Norveška | mlajši od 20 let | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK |
| 20–64 let | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK |
| 65 let in več | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK |

I.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto

x = 0,20

Ciper

mlajši od 20 let

335,08 EUR

22,34 EUR

20–64 let

345,86 EUR

23,06 EUR

65 let in več

1 457,97 EUR

97,20 EUR

Norveška

mlajši od 20 let

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

20–64 let

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

65 let in več

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

| II. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2017 upokojencem in njihovim družinskim članom, kot je določeno v členu 24(1) ter členih 25 in 26 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto x = 0,20 | Mesečni neto
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciper | mlajši od 20 let | 335,08 EUR | 22,34 EUR | 23,74 EUR |
| 20–64 let | 345,86 EUR | 23,06 EUR | 24,50 EUR |
| 65 let in več | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR | 103,27 EUR |
| Norveška | mlajši od 20 let | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK | 1 513,47 NOK |
| 20–64 let | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK | 2 635,54 NOK |
| 65 let in več | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK | 8 860,48 NOK |

II.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto x = 0,20

Mesečni neto

x = 0,15  (3)

Ciper

mlajši od 20 let

335,08 EUR

22,34 EUR

23,74 EUR

20–64 let

345,86 EUR

23,06 EUR

24,50 EUR

65 let in več

1 457,97 EUR

97,20 EUR

103,27 EUR

Norveška

mlajši od 20 let

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

1 513,47 NOK

20–64 let

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

2 635,54 NOK

65 let in več

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

8 860,48 NOK

POVPREČNI STROŠKI STORITEV – 2018

Uporaba člena 64 Uredbe (ES) št. 987/2009

| I. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2018 družinskim članom, ki ne prebivajo stalno v isti državi članici kot zavarovana oseba, kot je določeno v členu 17 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | mlajši od 20 let | 579,45 EUR | 38,63 EUR |
| 20–64 let | 844,45 EUR | 56,30 EUR |
| 65 let in več | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR |

I.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto

x = 0,20

Španija

mlajši od 20 let

579,45 EUR

38,63 EUR

20–64 let

844,45 EUR

56,30 EUR

65 let in več

4 540,59 EUR

302,71 EUR

| II. | Zneski, ki se povrnejo za storitve, zagotovljene v letu 2018 upokojencem in njihovim družinskim članom, kot je določeno v členu 24(1) ter členih 25 in 26 Uredbe (ES) št. 883/2004, bodo določeni na podlagi naslednjih povprečnih stroškov: | Starostna skupina | Letni | Mesečni neto x = 0,20 | Mesečni neto
  x = 0,15  (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Španija | mlajši od 20 let | 579,45 EUR | 38,63 EUR | 41,04 EUR |
| 20–64 let | 844,45 EUR | 56,30 EUR | 59,82 EUR |
| 65 let in več | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR | 321,63 EUR |

II.

Starostna skupina

Letni

Mesečni neto x = 0,20

Mesečni neto

x = 0,15  (4)

Španija

mlajši od 20 let

579,45 EUR

38,63 EUR

41,04 EUR

20–64 let

844,45 EUR

56,30 EUR

59,82 EUR

65 let in več

4 540,59 EUR

302,71 EUR

321,63 EUR

---

(1)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(2)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(3)  Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem pavšalnem znesku, je 15 % (x = 0,15) za upokojence in njihove družinske člane, če pristojne države članice ni na seznamu iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 883/2004 (v skladu s členom 64(3) Uredbe (ES) št. 987/2009).

(4)  Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem pavšalnem znesku, je 15 % (x = 0,15) za upokojence in njihove družinske člane, če pristojne države članice ni na seznamu iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 883/2004 (v skladu s členom 64(3) Uredbe (ES) št. 987/2009).

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/36

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2020/C 164/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v podatkovni zbirki Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„AIL VIOLET DE CADOURS“

EU št.: PDO-FR-02103-AM01 – 4.2.2020

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Ail violet de Cadours“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Vijoličasti česen „Ail violet de Cadours“ je česen, ki se trži suh in vsebuje najmanj 30 % suhe snovi. Prideluje se iz sort germidour in valdour, izbranih iz lokalne populacije vijoličastega česna.

Zunanja ovojna lupina je bela z rdeče-vijoličastimi progami.

Za česen „Ail violet de Cadours“ je značilno, da ima pravilno oblikovane okrogle glavice velikosti 45 mm ali več. Prodajajo se cele in dobro očiščene. Imajo vsaj eno celo, neraztrgano ovojno lupino. Korenine so odrezane tik ob glavici in dolge največ 2,5 mm. Glavica je v višini strokov in pri odrezanih koreninah čvrsta na otip. Pri glavicah, ki se tržijo brez stebla, je preostanek stebla dolg od vključno 10 mm do 30 mm.

Ovojnica, ki obdaja stroke, je bež barve z vijoličastimi progami. Strok je v prerezu slonokoščene do kremne barve.

Svež česen ima izrazit značilen vonj po česnu z močno pikantno noto. Kuhan česen „Ail violet de Cadours“ ima vonj po česnu. V ustih ima rahlo pikanten pridih in trajno aromo. Njegova tekstura je mehka in okus nežno sladek.

Da se zagotovi skladna predstavitev, imajo glavice enotno barvo, obliko in velikost. Natančneje, največja glavica ne sme biti več kot 20 mm večja od najmanjše.

Načini predstavitve česna „Ail violet de Cadours“ za prodajo so:

| — | kita z najmanj devetimi glavicami s steblom. Glede na število glavic v kiti in njihovo velikost tehta 500 g, 1 kg ali 2 kg, |
| --- | --- |

—

kita z najmanj devetimi glavicami s steblom. Glede na število glavic v kiti in njihovo velikost tehta 500 g, 1 kg ali 2 kg,

| — | velik šop glavic s steblom, ki tehta najmanj 8 kg, |
| --- | --- |

—

velik šop glavic s steblom, ki tehta najmanj 8 kg,

| — | šop glavic s steblom. Njegova teža je 500 g, 1 kg ali 2 kg, |
| --- | --- |

—

šop glavic s steblom. Njegova teža je 500 g, 1 kg ali 2 kg,

| — | 5-kilogramska ročno polnjena vreča glavic brez stebla, |
| --- | --- |

—

5-kilogramska ročno polnjena vreča glavic brez stebla,

| — | pladenj ročno zloženih glavic brez stebla velikosti od 60 mm do 70 mm ali več kot 70 mm, |
| --- | --- |

—

pladenj ročno zloženih glavic brez stebla velikosti od 60 mm do 70 mm ali več kot 70 mm,

| — | košara ročno zloženih glavic brez stebla velikosti od 60 mm do 80 mm, |
| --- | --- |

—

košara ročno zloženih glavic brez stebla velikosti od 60 mm do 80 mm,

| — | mrežica z glavicami brez stebla, ki tehta največ 1 kg, |
| --- | --- |

—

mrežica z glavicami brez stebla, ki tehta največ 1 kg,

| — | posodica z glavicami brez stebla, ki tehta največ 1 kg. |
| --- | --- |

—

posodica z glavicami brez stebla, ki tehta največ 1 kg.

Trži se v izvorni embalaži. Samo pladnji in košare omogočajo prodajo česna po kosu.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki pridelave česna potekajo na geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Česen „Ail violet de Cadours“ se obvezno pakira na geografskem območju, da se ohrani kakovost proizvoda.

Shranjuje se v opredeljenih razmerah in s čim manj prekladanja, da obdrži dobro zdravstveno stanje in vsaj ena ovojna lupina glavice ostane nepoškodovana.

Poleg tega se pri pakiranju uporabljajo lokalno znanje in izkušnje, ki poudarijo značilnosti česna „Ail violet de Cadours“, tako da se

| — | s skrbno izbiro glavic pripravijo predstavitve, enotne po barvi, velikosti in obliki, |
| --- | --- |

—

s skrbno izbiro glavic pripravijo predstavitve, enotne po barvi, velikosti in obliki,

| — | z ročno razporeditvijo glavic zagotovi tako pakiranje, da glavice med trženjem čim manj udarjajo druga ob drugo: kite ter veliki in manjši šopi so tesno spleteni oziroma povezani v toge oblike, vreče, mrežice in posodice so zaprte čim bolj ob glavicah, na pladnjih in v košarah pa so glavice tesno druga ob drugi. |
| --- | --- |

—

z ročno razporeditvijo glavic zagotovi tako pakiranje, da glavice med trženjem čim manj udarjajo druga ob drugo: kite ter veliki in manjši šopi so tesno spleteni oziroma povezani v toge oblike, vreče, mrežice in posodice so zaprte čim bolj ob glavicah, na pladnjih in v košarah pa so glavice tesno druga ob drugi.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Označevanje poleg obveznih, zakonsko predpisanih navedb vsebuje:

| — | naziv pakirnice, |
| --- | --- |

—

naziv pakirnice,

| — | leto spravila, |
| --- | --- |

—

leto spravila,

| — | poseben sistem za identifikacijo in sledljivost česna „Ail violet de Cadours“. |
| --- | --- |

—

poseben sistem za identifikacijo in sledljivost česna „Ail violet de Cadours“.

Poleg tega je v pakiranju, ki omogoča prodajo česna po kosu, vsaka glavica označena z nalepko „Ail violet de Cadours“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje je na stičišču departmajev Haute-Garonne, Gers in Tarn-et-Garonne.

Departma Haute-Garonne: Bellegarde-Sainte-Marie, Belleserre, Bragayrac, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Le Castéra, Caubiac, Cox, Drudas, Empeaux, Garac, Le Grès, Lagraulet-Saint-Nicolas, Laréole, Lasserre, Menville, Mérenvielle, Pelleport, Pradère-les-Bourguets, Puysségur, Saint-Thomas, Sainte-Livrade, Thil in Vignaux.

Departma Tarn-et-Garonne: Auterive, Beaumont-de-Lomagne, Beaupuy, Bouillac, Le Causé, Escazeaux, Faudoas, Gariès, Goas, Marignac, Maubec in Sérignac.

Departma Gers: Ansan, Ardizas, Aubiet, Augnax, Auradé, Aurimont, Avensac, Bajonnette, Beaupuy, Bédéchan, Bézéril, Blanquefort, Castillon-Savès, Catonvielle, Cazaux-Savès, Clermont-Savès, Cologne, Encausse, Endoufielle, Escorneboeuf, Estramiac, Frégouville, Gimont, Giscaro, Homps, L’Isle-Arné, L’Isle-Jourdain, Juilles, Labastide-Savès, Labrihe, Lahas, Lias, Mansempuy, Maravat, Marestaing, Maurens, Mauvezin, Monbrun, Monferran-Savès, Monfort, Montiron, Noilhan, Pessoulens, Pompiac, Puycasquier, Razengues, Roquelaure-Saint-Aubin, Saint-André, Saint-Antonin, Saint-Brès, Saint-Caprais, Saint-Cricq, Saint-Georges, Saint-Germier, Saint-Orens, Saint-Sauvy, Sainte-Anne, Sainte-Gemme, Sainte-Marie, Sarrant, Ségoufielle, Sérempuy, Seysses-Savès, Sirac, Solomiac, Thoux, Tirent-Pontejac, Touget in Tourrenquets.

5.   Povezava z geografskim območjem

Česen „Ail violet de Cadours“ je s svojim okoljem povezan z uporabo sort, ki so izšle iz lokalnih populacij, dobro prilagojenih na podnebne, talne in topografske razmere geografskega območja, ki mu dajejo posebne lastnosti (vijoličasta barva, velikost in pravilna oblika glavic), ter znanjem in izkušnjami pridelovalcev na geografskem območju. Zaradi teh lastnosti je zelo priznan.

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki:

Območje pridelave česna „Ail violet de Cadours“, ki leži v regiji Jug - Pireneji, v departmajih Haute-Garonne, Gers in Tarn-et-Garonne, ima posebno podnebje, za katero je pozimi in spomladi značilen oceanski vpliv, poleti in predvsem jeseni pa sredozemski vpliv. Zima je relativno kratka in mila. Za pomlad so značilne pravilno naraščajoče temperature in velika količina padavin, ki vrh doseže maja. Poletje je vroče in suho. Jesen je relativno mila z malo dežja. Na tem območju piha veter autan, to je topel in suh jugovzhodni veter, ki se pojavlja zlasti poleti in jeseni.

Območje pridelave je srednje razgibana valovita pokrajina. Tla, ki so se razvila na oligo-miocenski molasi, so glinasto-apnenčasta in glinasto-kalcijeva z visoko vsebnostjo gline (najmanj 30 %), ki zagotavlja dobro razpoložljivost vodne zaloge. Pri teh tleh se zaradi naklona in strukture tudi dobro naravno odvaja voda.

Človeški dejavniki:

Česen, ki izvira z vzhoda, je bil na to območje vnesen v prvih stoletjih rimske kolonizacije.

Trgovina s česnom se je normalno razvijala vse do uvedbe posebne tedenske tržnice za vijoličasti česen. Ta tržnica še vedno poteka v Cadoursu vsako sredo od sredine julija do sredine decembra.

Znanje in izkušnje proizvajalcev česna „Ail violet de Cadours“ se kažejo od gojenja do priprave.

Sorti germidour in valdour sta bili izbrani iz lokalne populacije vijoličastega česna in vpisani v uradni katalog sort leta 1991 oziroma 2006. Za ti sorti so značilni zlasti kratko obdobje biološkega mirovanja v povezavi z zgodnjo kalitvijo, neobstoj togega cvetnega stebla in velika glavica, katere ovojne lupine imajo vijoličaste proge na beli podlagi.

Ta česen se sadi jeseni od sredine oktobra do sredine decembra na zemljiščih, na katerih v zadnjih treh letih ni rasel luk, v zadnjem letu pa ne koruza ne sirek. Vnos dušika, fosforja in kalija se razumno odmeri po potrebah rastlin in razpoložljivosti teh elementov v tleh.

Pridelek se pobere, ko je zrel.

Spremljanje sušenja zagotavlja, da izguba vode predstavlja najmanj 20 % mase pobranega pridelka.

Kmetijska gospodarstva na geografskem območju so po površini majhna ali srednje velika. To so gospodarstva mešane pridelave, v kateri prevladujejo žita, kjer pridelava česna pomeni dopolnilo z visoko dodano vrednostjo. Razvoj gojenja česna je omogočila razpoložljiva družinska delovna sila.

Številne faze se še vedno opravljajo ročno, da je česen dobro očiščen in lepo predstavljen: lupljenje, to je odstranjevanje poškodovanih zunanjih ovojnih lupin, pri čemer mora vsaj ena ostati čista in nepoškodovana, rezanje korenin, oblikovanje predstavitve česna „Ail violet de Cadours“ za trženje. Zlasti v teh fazah se izkažejo znanje in izkušnje proizvajalcev, ki jih dopolnjuje natančno ročno ločevanje glavic po velikosti, obliki in barvi, da se sestavijo v skladno predstavitev.

Posebnosti proizvoda

„Ail violet de Cadours“ je suh česen. Zanj so značilne predvsem vijoličaste proge na zunanjih ovojnih lupinah. Glavice so velike 45 mm ali več, pravilne oblike in niso razpočene, torej se stroki ne vidijo (vsaj ena zunanja ovojna lupina je cela). Korenine so odrezane tik ob glavici.

Česen „Ail violet de Cadours“ ima poseben videz, vonj in okus, po katerih se jasno razlikuje od suhega vijoličastega česna sorte germidour, ki se prideluje zunaj geografskega območja. Česen „Ail violet de Cadours“ se razlikuje po videzu: glavica je večja, bolj vijoličaste barve in pravilnejše oblike; in po vonju: značilni vonj po česnu je močnejši in pikantna nota izrazitejša. Poleg tega ima kuhan česen „Ail violet de Cadours“ trajnejšo aromo in močnejši pridih pikantnega.

Te glavice so v višini strokov in pri odrezanih koreninah čvrste na otip. Od spravila do trženja so v dobrem zdravstvenem stanju.

Česen „Ail violet de Cadours“ se trži v predstavitvah, enotnih po velikosti, obliki in barvi.

Kadar se česen „Ail violet de Cadours“ trži s stebli, je predstavitev zaradi tesno spletenih ali povezanih stebel precej toga. Kadar se česen „Ail violet de Cadours“ trži brez stebel, so glavice v embalaži tesno druga ob drugi.

Vzročna povezava

Česen „Ail violet de Cadours“ je na območju pridelave našel najugodnejše razmere za svoj razvoj.

Prvič, česen „Ail violet de Cadours“ ima značilno barvo. Ta izvira iz uporabe sort, ki so izšle iz lokalnih populacij z vijoličastimi progami na zunanjih ovojnih lupinah, v povezavi s sajenjem na zemljiščih, bogatih z glino, in največjo količino padavin v maju. Po eni strani namreč pridelava česna „Ail violet de Cadours“ na zemljiščih, ki so bogata z glino in imajo dobro razpoložljivost vodne zaloge, spodbuja rast glavic pravilne oblike. Razumno gnojenje pa preprečuje, da bi se glavice razpočile, zato ima česen „Ail violet de Cadours“ vsaj eno zunanjo ovojno lupino, ki ni raztrgana.

Po drugi strani rastlina potrebuje največ vode prav v temeljni fiziološki fazi oblikovanja glavice. To je faza hitre rasti, ki neposredno vpliva na velikost in mesnatost glavice ter nastanek vijoličaste barve. Padavinski višek v maju, ki rastlini v tej ključni fazi prinese dovolj vode in mineralov, omogoča pridelavo glavic, ki imajo značilnosti česna „Ail violet de Cadours“: glavice so velike 45 mm ali več, so pravilne okrogle oblike in vijoličasto obarvane.

Čvrstost glavic česna „Ail violet de Cadours“ je povezana s predstavitvijo, ki preprečuje, da bi glavice udarjale druga ob drugo, in kratkim tržnim letom, ki se konča pred zgodnjo kalitvijo.

Dobro zdravstveno stanje česna „Ail violet de Cadours“ je odvisno od številnih dejavnikov:

| — | širjenje kriptogamnih ali bakterijskih bolezni v tleh je omejeno s kolobarjenjem in sajenjem na zemljiščih z dobrim naravnim odvajanjem vode, |
| --- | --- |

—

širjenje kriptogamnih ali bakterijskih bolezni v tleh je omejeno s kolobarjenjem in sajenjem na zemljiščih z dobrim naravnim odvajanjem vode,

| — | razvoj teh bolezni med gojenjem je omejen zaradi časovnega okvira sajenja in razumnega gnojenja, |
| --- | --- |

—

razvoj teh bolezni med gojenjem je omejen zaradi časovnega okvira sajenja in razumnega gnojenja,

| — | pobiranje zrelega pridelka ter sušenje in veter autan prispevajo k obstojnosti česna. |
| --- | --- |

—

pobiranje zrelega pridelka ter sušenje in veter autan prispevajo k obstojnosti česna.

Uporaba sort česna, ki nimajo togega cvetnega stebla, omogoča naslednje predstavitve česna „Ail violet de Cadours“ s steblom: kite ter velike in manjše šope.

Nazadnje, česen „Ail violet de Cadours“ se prepozna po skrbnem ročnem lupljenju, po katerem ovojne lupine ostanejo cele in ki omogoča, da se korenine odrežejo tik ob glavici. Vse te ročne faze omogočajo pripravo skladnih predstavitev, ki so enotne po barvi, velikosti in obliki. Tradicionalno znanje in izkušnje proizvajalcev vse do priprave proizvoda poudarjajo in ohranjajo kakovost česna „Ail violet de Cadours“.

Tako vse značilnosti območja pridelave ter naravni in človeški dejavniki prispevajo k posebnostim česna „Ail violet de Cadours“.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b9eb2879-fbef-4c10-a287-c0d23d8ef13f

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---