# Eiropas Savienības C 150/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 150 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 6. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 150

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 6. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 150/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 150/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason) (
  1
  ) | 2 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 150/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings) (
  1
  )

Blackstone / IQSA Holdings

1

1

2020/C 150/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 150/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. maijs | 3 |
| 2020/C 150/04 | Komisijas Lēmums (2020. gada 16. aprīlis), ar ko Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram dod norādījumu starptautisko kredīta tiesību tabulu izmaiņas ievadīt Savienības starptautisko kredīta tiesību tabulā, kas ietverta Eiropas Savienības darījumu žurnālā | 4 |
| 2020/C 150/05 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 17 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 150/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. maijs

3

2020/C 150/04

Komisijas Lēmums (2020. gada 16. aprīlis), ar ko Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram dod norādījumu starptautisko kredīta tiesību tabulu izmaiņas ievadīt Savienības starptautisko kredīta tiesību tabulā, kas ietverta Eiropas Savienības darījumu žurnālā

4

2020/C 150/05

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

17

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 150/06 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 18 |
| 2020/C 150/07 | Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 28 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 150/06

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

18

2020/C 150/07

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 150/01)

Komisija 2020. gada 29. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9813. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9813. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 150/02)

Komisija 2020. gada 29. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9811. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9811. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 5. maijs

(2020/C 150/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0843 |
| JPY | Japānas jena | 115,71 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4612 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87060 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6980 |
| CHF | Šveices franks | 1,0525 |
| ISK | Islandes krona | 159,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,1730 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,978 |
| HUF | Ungārijas forints | 350,27 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5316 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8260 |
| TRY | Turcijas lira | 7,6866 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6825 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5201 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4057 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7910 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5359 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 324,81 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,9018 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6575 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5735 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 372,93 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6674 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,863 |
| RUB | Krievijas rublis | 80,4713 |
| THB | Taizemes bāts | 35,126 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,9576 |
| MXN | Meksikas peso | 25,8850 |
| INR | Indijas rūpija | 82,1435 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0843

JPY

Japānas jena

115,71

DKK

Dānijas krona

7,4612

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87060

SEK

Zviedrijas krona

10,6980

CHF

Šveices franks

1,0525

ISK

Islandes krona

159,30

NOK

Norvēģijas krona

11,1730

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,978

HUF

Ungārijas forints

350,27

PLN

Polijas zlots

4,5316

RON

Rumānijas leja

4,8260

TRY

Turcijas lira

7,6866

AUD

Austrālijas dolārs

1,6825

CAD

Kanādas dolārs

1,5201

HKD

Hongkongas dolārs

8,4057

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7910

SGD

Singapūras dolārs

1,5359

KRW

Dienvidkorejas vona

1 324,81

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,9018

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6575

HRK

Horvātijas kuna

7,5735

IDR

Indonēzijas rūpija

16 372,93

MYR

Malaizijas ringits

4,6674

PHP

Filipīnu peso

54,863

RUB

Krievijas rublis

80,4713

THB

Taizemes bāts

35,126

BRL

Brazīlijas reāls

5,9576

MXN

Meksikas peso

25,8850

INR

Indijas rūpija

82,1435

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/4

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2020. gada 16. aprīlis),

ar ko Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram dod norādījumu starptautisko kredīta tiesību tabulu izmaiņas ievadīt Savienības starptautisko kredīta tiesību tabulā, kas ietverta Eiropas Savienības darījumu žurnālā

(2020/C 150/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1),

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 2. maija Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 (2), un jo īpaši tās 59. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | To starptautisko kredītu skaitu, uz kuriem operatoriem ir tiesības, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2013. gada 8. novembra Regulā (ES) Nr. 1123/2013 par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK. |
| --- | --- |

(1)

To starptautisko kredītu skaitu, uz kuriem operatoriem ir tiesības, nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas 2013. gada 8. novembra Regulā (ES) Nr. 1123/2013 par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK.

| (2) | Tiesības, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 1. panta 2.–5. punktu, Savienības reģistrs katru gadu automātiski atjaunina, pamatojoties uz verificētajām emisijām. Jaunu iekārtu operatoru un jaunu gaisa kuģu ekspluatantu gadījumā sākotnējās vērtības nav. |
| --- | --- |

(2)

Tiesības, kas noteiktas saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 1. panta 2.–5. punktu, Savienības reģistrs katru gadu automātiski atjaunina, pamatojoties uz verificētajām emisijām. Jaunu iekārtu operatoru un jaunu gaisa kuģu ekspluatantu gadījumā sākotnējās vērtības nav.

| (3) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 2. pantā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paziņot par izmaiņām savā starptautisko kredīta tiesību tabulā Komisijai, kura saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu centrālajam administratoram dod norādījumu veikt attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības darījumu žurnālā (EUTL) turētajā starptautisko kredīta tiesību tabulā, ja šīs izmaiņas atbilst Direktīvai 2003/87/EK un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar tās 11.a pantu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 2. pantā dalībvalstīm ir noteikts pienākums paziņot par izmaiņām savā starptautisko kredīta tiesību tabulā Komisijai, kura saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu centrālajam administratoram dod norādījumu veikt attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības darījumu žurnālā (EUTL) turētajā starptautisko kredīta tiesību tabulā, ja šīs izmaiņas atbilst Direktīvai 2003/87/EK un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar tās 11.a pantu.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Austrija ar 2020. gada 3. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Austrija ar 2020. gada 3. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Beļģija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Beļģija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Kipra ar 2020. gada 19. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Kipra ar 2020. gada 19. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Čehija ar 2020. gada 9. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Čehija ar 2020. gada 9. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (8) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Dānija ar 2020. gada 20. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Dānija ar 2020. gada 20. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (9) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Igaunija ar 2020. gada 24. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Igaunija ar 2020. gada 24. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (10) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Somija ar 2020. gada 28. februāra vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Somija ar 2020. gada 28. februāra vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (11) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Francija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Francija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (12) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Vācija ar 2020. gada 16. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Vācija ar 2020. gada 16. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (13) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Īrija ar 2020. gada 19. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Īrija ar 2020. gada 19. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (14) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Itālija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Itālija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (15) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Latvija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Latvija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Malta ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Malta ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Nīderlande ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Nīderlande ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Polija ar 2020. gada 20. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Polija ar 2020. gada 20. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (19) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Rumānija ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Rumānija ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (20) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Slovākija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Slovākija ar 2020. gada 17. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (21) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Spānija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Spānija ar 2020. gada 23. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (22) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Zviedrija ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Zviedrija ar 2020. gada 18. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (23) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Apvienotā Karaliste ar 2020. gada 25. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 59. panta 3. punktu Apvienotā Karaliste ar 2020. gada 25. marta vēstuli paziņoja par izmaiņām tās starptautisko kredīta tiesību tabulā laikposmā no 2008. gada līdz 2020. gadam.

| (24) | Komisija nav konstatējusi neatbilstības starp paziņotajām izmaiņām un Direktīvu 2003/87/EK vai pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 11.a pantu, |
| --- | --- |

(24)

Komisija nav konstatējusi neatbilstības starp paziņotajām izmaiņām un Direktīvu 2003/87/EK vai pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 11.a pantu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Komisija Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram dod norādījumu starptautisko kredīta tiesību tabulu izmaiņas ievadīt Eiropas Savienības darījumu žurnālā.

2. pants

Izmaiņas starptautisko kredīta tiesību tabulās ir norādītas pielikumā.

Briselē, 2020. gada 16. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  OV L 122, 3.5.2013., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Austrija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210600 | Laudamotion Executive GmbH | 1.5. | |
| 210636 | easyJet Europe Airline GmbH | 1.5. | |
| 210838 | Anisec Luftfahrt GmbH | 1.5. | |
| 142 | Jungbunzlauer Wulzeshofen | 1.3. | 104963 |
| 182 | Stölzle-Oberglas Köflach | 1.3. | 22133 |
| 168 | SCA Graphic Laakirchen AG | 1.3. | 2162 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210600

Laudamotion Executive GmbH

1.5.

210636

easyJet Europe Airline GmbH

1.5.

210838

Anisec Luftfahrt GmbH

1.5.

142

Jungbunzlauer Wulzeshofen

1.3.

104963

182

Stölzle-Oberglas Köflach

1.3.

22133

168

SCA Graphic Laakirchen AG

1.3.

2162

Beļģija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 327 | Alpro | 1.3. | 5981 |
| 37 | Nelissen Steenfabrieken | 1.3. | 20477 |
| 271 | Wienerberger Rumst | 1.3. | 39225 |
| 210663 | Asfaltcentrale Willemen Infra Doel | 1.2. | |
| 630 | BPB Belgium | 1.3. | 24806 |
| 292 | Etex Building Performance | 1.3. | 16949 |
| 210011 | EON – WKK Oleon Ertvelde | 1.2. | |
| 210012 | E.ON – WKK Promat Tisselt | 1.2. | |
| 210664 | A&S Energie | 1.2. | |
| 210661 | Agristo Wielsbeke | 1.2. | |
| 210659 | Agristo Harelbeke | 1.2. | |
| 220 | Clarebout Potatoes | 1.3. | 26474 |
| 741 | Sibelco | 1.3. | 10225 |
| 210133 | Provital | 1.2. | |
| 211998 | Advachem | 1.2. | |
| 279 | GSK Wavre | 1.3. | 13689 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

327

Alpro

1.3.

5981

37

Nelissen Steenfabrieken

1.3.

20477

271

Wienerberger Rumst

1.3.

39225

210663

Asfaltcentrale Willemen Infra Doel

1.2.

630

BPB Belgium

1.3.

24806

292

Etex Building Performance

1.3.

16949

210011

EON – WKK Oleon Ertvelde

1.2.

210012

E.ON – WKK Promat Tisselt

1.2.

210664

A&S Energie

1.2.

210661

Agristo Wielsbeke

1.2.

210659

Agristo Harelbeke

1.2.

220

Clarebout Potatoes

1.3.

26474

741

Sibelco

1.3.

10225

210133

Provital

1.2.

211998

Advachem

1.2.

279

GSK Wavre

1.3.

13689

Kipra

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210168 | TUS Airways Ltd | 1.5. | |
| 210705 | CHARLIE AIRLINES LTD | 1.5. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210168

TUS Airways Ltd

1.5.

210705

CHARLIE AIRLINES LTD

1.5.

Čehija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 208023 | Pittsburgh Corning CR | 1.2. | |
| 210084 | Papírna APIS s.r.o. | 1.2. | |
| 32 | Huhtamaki Česká republika, a.s. | 1.3. | 4805 |
| 127 | ČEZ, a. s. – Elektrárna Prunéřov 2 | 1.3. | 3484452 |
| 272 | SAINT-GOBAIN ADFORS CZ – Litomyšl | 1.3. | 28742 |
| 283 | Vápenka Čertovy schody | 1.3. | 194885 |
| 284 | CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o. | 1.3. | 17247 |
| 207687 | ABS Jets Inc. | 1.5. | |
| 209931 | PLORISTA LIMITED | 1.5. | |
| 426 | SPP Storage – PZP Dolní Bojanovice | 1.3. | 1384 |
| 314 | LASSELSBERGER – závod Chlumčany | 1.3. | 35526 |
| 397 | Rýnovická energetická s.r.o. | 1.3. | 3383 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

208023

Pittsburgh Corning CR

1.2.

210084

Papírna APIS s.r.o.

1.2.

32

Huhtamaki Česká republika, a.s.

1.3.

4805

127

ČEZ, a. s. – Elektrárna Prunéřov 2

1.3.

3484452

272

SAINT-GOBAIN ADFORS CZ – Litomyšl

1.3.

28742

283

Vápenka Čertovy schody

1.3.

194885

284

CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o.

1.3.

17247

207687

ABS Jets Inc.

1.5.

209931

PLORISTA LIMITED

1.5.

426

SPP Storage – PZP Dolní Bojanovice

1.3.

1384

314

LASSELSBERGER – závod Chlumčany

1.3.

35526

397

Rýnovická energetická s.r.o.

1.3.

3383

Dānija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210839 | Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a | 1.2. | |
| 291 | CP KELCO ApS | 1.3. | 50095 |
| 210419 | De Danske Gærfabrikker A/S | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210839

Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a

1.2.

291

CP KELCO ApS

1.3.

50095

210419

De Danske Gærfabrikker A/S

1.2.

Igaunija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 206959 | KKT Oil OÜ | 1.3. | |
| 206191 | Enefit Õlitööstus | 1.3. | |
| 2 | Eesti elektrijaam | 1.3. | 4224836 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

206959

KKT Oil OÜ

1.3.

206191

Enefit Õlitööstus

1.3.

2

Eesti elektrijaam

1.3.

4224836

Somija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210165 | Nikkilän voimalaitos | 1.1. | 5568 |
| 210671 | Helsinki Data Center | 1.2. | |
| 210700 | Renkomäen lämpökeskus | 1.2. | |
| 416 | Äänekosken tehtaat | 1.3. | 22973 |
| 210687 | Lk300 Terrafame Sotkamo | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210165

Nikkilän voimalaitos

1.1.

5568

210671

Helsinki Data Center

1.2.

210700

Renkomäen lämpökeskus

1.2.

416

Äänekosken tehtaat

1.3.

22973

210687

Lk300 Terrafame Sotkamo

1.2.

Francija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210608 | SYNUTRA | 1.2. | |
| 210623 | Station de Sauveterre de Guyenne | 1.2. | |
| 210662 | Chaudiere Ajinomoto Foods Europe | 1.2. | |
| 210721 | COGESTAR 3 – Cogé McCain Matougues | 1.2. | |
| 210722 | COGESTAR 3 – McCain Harnes | 1.2. | |
| 210723 | Ecoslops Provence | 1.2. | |
| 210725 | COGESTAR 3 – CEA Saclay | 1.2. | |
| 210797 | ESTIA – Chaufferie de la Haye | 1.2. | |
| 211358 | LYONDELLBASELL SERVICES France | 1.2. | |
| 211718 | CHARTRES METROPOLE ENERGIES | 1.2. | |
| 211758 | Spie Batignolles Malet – Grands Chantiers – PE 15 | 1.2. | |
| 211858 | OMYA – Site d’Orgon | 1.2. | |
| 211959 | KNAUF INSULATION LANNEMEZAN – Illange | 1.2. | |
| 211960 | INTERXION FRANCE – MRS2 | 1.2. | |
| 212100 | TRX | 1.2. | |
| 212180 | Orange- Datacenter Chartres | 1.2. | |
| 212220 | CHEVRON ORONITE – Usine de Gonfreville L’Orcher | 1.2. | |
| 212280 | Centrale d’énergie Hôpital de Mercy | 1.2. | |
| 212401 | Fresenius Medical Care SMAD | 1.2. | |
| 210666 | Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A. | 1.5. | |
| 210737 | AB Air Holdings | 1.5. | |
| 210858 | Symphony Master (Jersey) Limited | 1.5. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210608

SYNUTRA

1.2.

210623

Station de Sauveterre de Guyenne

1.2.

210662

Chaudiere Ajinomoto Foods Europe

1.2.

210721

COGESTAR 3 – Cogé McCain Matougues

1.2.

210722

COGESTAR 3 – McCain Harnes

1.2.

210723

Ecoslops Provence

1.2.

210725

COGESTAR 3 – CEA Saclay

1.2.

210797

ESTIA – Chaufferie de la Haye

1.2.

211358

LYONDELLBASELL SERVICES France

1.2.

211718

CHARTRES METROPOLE ENERGIES

1.2.

211758

Spie Batignolles Malet – Grands Chantiers – PE 15

1.2.

211858

OMYA – Site d’Orgon

1.2.

211959

KNAUF INSULATION LANNEMEZAN – Illange

1.2.

211960

INTERXION FRANCE – MRS2

1.2.

212100

TRX

1.2.

212180

Orange- Datacenter Chartres

1.2.

212220

CHEVRON ORONITE – Usine de Gonfreville L’Orcher

1.2.

212280

Centrale d’énergie Hôpital de Mercy

1.2.

212401

Fresenius Medical Care SMAD

1.2.

210666

Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A.

1.5.

210737

AB Air Holdings

1.5.

210858

Symphony Master (Jersey) Limited

1.5.

Vācija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 | Einheitliche Anlage Bremen | 1.3. | 6449750 |
| 203410 | Schmiede | 1.3. | 0 |
| 341 | Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH | 1.3. | 29148 |
| 390 | Ziegelei Wolfersdorf | 1.3. | 17982 |
| 203168 | Brennen von Dachziegeln – Betrieb Hüllhorst | 1.3. | 0 |
| 201937 | Fliesenwerk BLINK | 1.3. | 0 |
| 616 | Papiererzeugung Stockstadt | 1.3. | 359889 |
| 202756 | Papierproduktion Schwedt | 1.3. | 0 |
| 879 | DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven | 1.3. | 58097 |
| 1444 | GuD und Heizkraftwerk Nord | 1.1. | 393145 |
| 4141 | Reservedampferzeuger | 1.3. | 82932 |
| 207202 | Geothermieanlage Unterföhring | 1.3. | 0 |
| 208751 | Heizkraftwerk Klingenhof | 1.3. | 0 |
| 4155 | Verdichterstation Radeland | 1.3. | 1793 |
| 206995 | Verdichterstation Embsen – Gasturbinenanlage | 1.3. | 0 |
| 202625 | Vinna-Anlage | 1.3. | 0 |
| 210670 | Keramikbrennung | 1.2. | |
| 209081 | BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei | 1.1. | 0 |
| 210642 | Heizwerk Europaviertel | 1.2. | |
| 210681 | Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen) | 1.2. | |
| 210939 | HW Treptow | 1.2. | |
| 210665 | Holzheizkraftwerk Horn | 1.2. | |
| 210680 | Gasmotoren-BHKW Ramstein | 1.2. | |
| 210688 | Stawag – BHKW Campus Melaten | 1.2. | |
| 210603 | Heizkraftwerk Gera-Lusan | 1.2. | |
| 210658 | Heizkraftwerk Gera-Tinz | 1.2. | |
| 210686 | HKW Robert-Bosch-Straße | 1.2. | |
| 211499 | Dampfkesselanlage M228 | 1.2. | |
| 210167 | Gasturbine 4 | 1.2. | |
| 210532 | Heizkraftwerk Adlerstraße | 1.2. | |
| 210880 | Blockheizkraftwerk Hollerstauden | 1.2. | |
| 210625 | Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3 | 1.2. | |
| 211738 | Erdgasempfangststation Lubmin 2 | 1.2. | |
| 210639 | Polypropylen-Anlage Schkopau | 1.2. | |
| 211198 | Acetylenanlage | 1.2. | |
| 209864 | Polyethylenanlage I, Geb T02 | 1.2. | |
| 209866 | Polyethylenanlage III, Geb T07 | 1.2. | |
| 210674 | Blockweichschaumproduktionsanlage | 1.2. | |
| 210628 | PVC-Anlage | 1.2. | |
| 210617 | Polyamid-Anlage | 1.2. | |
| 210878 | Anlage 73 – Herstellung von Industrieklebstoffen | 1.2. | |
| 210601 | Otto Bock Kunststoff GmbH | 1.2. | |
| 210596 | HDPE-Anlage, GUR-Straße | 1.2. | |
| 210164 | PAV-Fabrik | 1.2. | |
| 211199 | Imidazol-Fabrik I | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

60

Einheitliche Anlage Bremen

1.3.

6449750

203410

Schmiede

1.3.

0

341

Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH

1.3.

29148

390

Ziegelei Wolfersdorf

1.3.

17982

203168

Brennen von Dachziegeln – Betrieb Hüllhorst

1.3.

0

201937

Fliesenwerk BLINK

1.3.

0

616

Papiererzeugung Stockstadt

1.3.

359889

202756

Papierproduktion Schwedt

1.3.

0

879

DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven

1.3.

58097

1444

GuD und Heizkraftwerk Nord

1.1.

393145

4141

Reservedampferzeuger

1.3.

82932

207202

Geothermieanlage Unterföhring

1.3.

0

208751

Heizkraftwerk Klingenhof

1.3.

0

4155

Verdichterstation Radeland

1.3.

1793

206995

Verdichterstation Embsen – Gasturbinenanlage

1.3.

0

202625

Vinna-Anlage

1.3.

0

210670

Keramikbrennung

1.2.

209081

BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei

1.1.

0

210642

Heizwerk Europaviertel

1.2.

210681

Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen)

1.2.

210939

HW Treptow

1.2.

210665

Holzheizkraftwerk Horn

1.2.

210680

Gasmotoren-BHKW Ramstein

1.2.

210688

Stawag – BHKW Campus Melaten

1.2.

210603

Heizkraftwerk Gera-Lusan

1.2.

210658

Heizkraftwerk Gera-Tinz

1.2.

210686

HKW Robert-Bosch-Straße

1.2.

211499

Dampfkesselanlage M228

1.2.

210167

Gasturbine 4

1.2.

210532

Heizkraftwerk Adlerstraße

1.2.

210880

Blockheizkraftwerk Hollerstauden

1.2.

210625

Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3

1.2.

211738

Erdgasempfangststation Lubmin 2

1.2.

210639

Polypropylen-Anlage Schkopau

1.2.

211198

Acetylenanlage

1.2.

209864

Polyethylenanlage I, Geb T02

1.2.

209866

Polyethylenanlage III, Geb T07

1.2.

210674

Blockweichschaumproduktionsanlage

1.2.

210628

PVC-Anlage

1.2.

210617

Polyamid-Anlage

1.2.

210878

Anlage 73 – Herstellung von Industrieklebstoffen

1.2.

210601

Otto Bock Kunststoff GmbH

1.2.

210596

HDPE-Anlage, GUR-Straße

1.2.

210164

PAV-Fabrik

1.2.

211199

Imidazol-Fabrik I

1.2.

Īrija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210702 | Equinix DB3 | 1.2. | |
| 210704 | Equinix DB1 | 1.2. | |
| 211260 | MSD Ireland (Biotech Dublin) | 1.2. | |
| 203640 | Alltech Inc | 1.5. | |
| 204963 | First Virtual Air LLC | 1.5. | |
| 203656 | Orange Crimson Aviation LLC | 1.5. | |
| 204157 | General Dynamics Land Systems | 1.5. | |
| 204542 | Quest AVTN | 1.5. | |
| 204603 | Guthy Renker Aviation | 1.5. | |
| 204639 | Nestle Purina PetCare | 1.5. | |
| 204765 | Premier Executive Jets Ltd | 1.5. | |
| 205278 | Konfara Company | 1.5. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210702

Equinix DB3

1.2.

210704

Equinix DB1

1.2.

211260

MSD Ireland (Biotech Dublin)

1.2.

203640

Alltech Inc

1.5.

204963

First Virtual Air LLC

1.5.

203656

Orange Crimson Aviation LLC

1.5.

204157

General Dynamics Land Systems

1.5.

204542

Quest AVTN

1.5.

204603

Guthy Renker Aviation

1.5.

204639

Nestle Purina PetCare

1.5.

204765

Premier Executive Jets Ltd

1.5.

205278

Konfara Company

1.5.

Itālija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 326 | Stabilimento Ferrari di Maranello | 1.3. | 11981 |
| 210621 | Ernest SpA | 1.5. | |
| 210667 | Cartiera di Salerno | 1.2. | |
| 210668 | Stabilimento Pratella – Montelupo Fi.no | 1.2. | |
| 210679 | Ceramiche Mariner | 1.2. | |
| 210717 | Flightpartner Ltd | 1.5. | |
| 210840 | Keritaly S.p.a. | 1.2. | |
| 210859 | C.le di produzione calore terleriscaldamento BG | 1.2. | |
| 210898 | SAXAGRES SPA | 1.2. | |
| 210938 | ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO | 1.2. | |
| 211218 | Sito di Rosia | 1.2. | |
| 211318 | Centrale di Riserva Leinì | 1.2. | |
| 211398 | Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria | 1.2. | |
| 211439 | Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA | 1.2. | |
| 211458 | AMA Rozzano | 1.2. | |
| 211699 | CHP Bracco – Cesano Maderno | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

326

Stabilimento Ferrari di Maranello

1.3.

11981

210621

Ernest SpA

1.5.

210667

Cartiera di Salerno

1.2.

210668

Stabilimento Pratella – Montelupo Fi.no

1.2.

210679

Ceramiche Mariner

1.2.

210717

Flightpartner Ltd

1.5.

210840

Keritaly S.p.a.

1.2.

210859

C.le di produzione calore terleriscaldamento BG

1.2.

210898

SAXAGRES SPA

1.2.

210938

ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO

1.2.

211218

Sito di Rosia

1.2.

211318

Centrale di Riserva Leinì

1.2.

211398

Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria

1.2.

211439

Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA

1.2.

211458

AMA Rozzano

1.2.

211699

CHP Bracco – Cesano Maderno

1.2.

Latvija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210127 | CBF SIA “Binders” Vangažu asfaltbetona rūpnīca | 1.2. | |
| 210002 | SIA Energia Verde“Koģenerācijas elektrostacija” | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210127

CBF SIA “Binders” Vangažu asfaltbetona rūpnīca

1.2.

210002

SIA Energia Verde“Koģenerācijas elektrostacija”

1.2.

Malta

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210657 | Air X Charter Ltd | 1.5. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210657

Air X Charter Ltd

1.5.

Nīderlande

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 | Parenco B.V. | 1.3. | 129743 |
| 210677 | AMS05 – AMS07 | 1.2. | |
| 210685 | Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+) | 1.2. | |
| 211579 | BECC B.V. | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

90

Parenco B.V.

1.3.

129743

210677

AMS05 – AMS07

1.2.

210685

Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+)

1.2.

211579

BECC B.V.

1.2.

Polija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 363 | Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o. | 1.3. | 40150 |
| 371 | Stalownia | 1.3. | 96722 |
| 438 | Instalacja produkcji papieru | 1.3. | 9621 |
| 447 | Packprofil Sp. z o.o. | 1.3. | 2537 |
| 508 | LINIA PRODUKCJI SZKŁA | 1.3. | 73736 |
| 811 | URSA Polska Sp. z o.o. | 1.3. | 8045 |
| 210697 | INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY | 1.2. | |
| 210718 | ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY | 1.2. | |
| 211478 | Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o. | 1.2. | |
| 211578 | AMC Aviation sp. z o.o. | 1.5. | |
| 212018 | Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

363

Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o.

1.3.

40150

371

Stalownia

1.3.

96722

438

Instalacja produkcji papieru

1.3.

9621

447

Packprofil Sp. z o.o.

1.3.

2537

508

LINIA PRODUKCJI SZKŁA

1.3.

73736

811

URSA Polska Sp. z o.o.

1.3.

8045

210697

INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY

1.2.

210718

ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY

1.2.

211478

Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o.

1.2.

211578

AMC Aviation sp. z o.o.

1.5.

212018

Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych

1.2.

Rumānija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210324 | S.C. Kronochem Sebes S.R.L. | 1.2. | |
| 210540 | TERMOFICARE ORADEA S.A. | 1.2. | |
| 212300 | COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A. | 1.2. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210324

S.C. Kronochem Sebes S.R.L.

1.2.

210540

TERMOFICARE ORADEA S.A.

1.2.

212300

COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A.

1.2.

Slovākija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 206184 | OFZ a. s., prevádzka Široká | 1.3. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

206184

OFZ a. s., prevádzka Široká

1.3.

Spānija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 825 | Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A | 1.1. | 13738 |
| | AENA SME, S.A. | 1.2. | |
| 211118 | Desimpacte de Purins Voltregà, SA | 1.2. | |
| | Rosa Gres, SL | 1.2. | |
| 210777 | Tractaments de Juneda, S.A. | 1.2. | |
| | Aeropuerto de Tenerife Sur | 1.2. | |
| | Aeropuerto de Palma de Mallorca | 1.2. | |
| | Aeropuerto de Fuerteventura | 1.2. | |
| | Hospital Universitario Virgen del Rocío | 1.2. | |
| | Aeropuerto de Gran Canaria | 1.2. | |
| | Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus | 1.2. | |
| | Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L. | 1.2. | |
| | Equipe Cerámicas, SL | 1.2. | |
| | Institut Català de la Salut – Hospital Universitat Vall d’Hebron | 1.2. | |
| | AENA SME, S.A. – Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol | 1.2. | |
| 211119 | Desimpacte de purins Alcarràs, SA | 1.2. | |
| | Hospital Universitario de Burgos | 1.2. | |
| 212181 | NATURGY GENERACION, SLU – CTCC La Plana del Vent Gas | 1.2. | |
| | Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U. | 1.2. | |
| | HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA | 1.2. | |
| | LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L. | 1.2. | |
| | CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS | 1.2. | |
| | CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES | 1.2. | |
| | BEST SURFACE | 1.2. | |
| 567 | Smalticeram España S.A. | 1.3. | 7601 |
| 984 | Nuevas Atomizadas, S.L.U | 1.3. | 27945 |
| 1000 | Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop. | 1.3. | 5315 |
| 460 | Papelera del Principado S.A. | 1.3. | 29010 |
| 1043 | Mercedes-Benz España, SAU – Fábrica de Vitoria | 1.4. | 3985 |
| 210817 | Jet 4U | 1.5. | |
| | AllianceJet LLC | 1.5. | |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

825

Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A

1.1.

13738

AENA SME, S.A.

1.2.

211118

Desimpacte de Purins Voltregà, SA

1.2.

Rosa Gres, SL

1.2.

210777

Tractaments de Juneda, S.A.

1.2.

Aeropuerto de Tenerife Sur

1.2.

Aeropuerto de Palma de Mallorca

1.2.

Aeropuerto de Fuerteventura

1.2.

Hospital Universitario Virgen del Rocío

1.2.

Aeropuerto de Gran Canaria

1.2.

Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus

1.2.

Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L.

1.2.

Equipe Cerámicas, SL

1.2.

Institut Català de la Salut – Hospital Universitat Vall d’Hebron

1.2.

AENA SME, S.A. – Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol

1.2.

211119

Desimpacte de purins Alcarràs, SA

1.2.

Hospital Universitario de Burgos

1.2.

212181

NATURGY GENERACION, SLU – CTCC La Plana del Vent Gas

1.2.

Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U.

1.2.

HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA

1.2.

LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L.

1.2.

CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS

1.2.

CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES

1.2.

BEST SURFACE

1.2.

567

Smalticeram España S.A.

1.3.

7601

984

Nuevas Atomizadas, S.L.U

1.3.

27945

1000

Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop.

1.3.

5315

460

Papelera del Principado S.A.

1.3.

29010

1043

Mercedes-Benz España, SAU – Fábrica de Vitoria

1.4.

3985

210817

Jet 4U

1.5.

AllianceJet LLC

1.5.

Zviedrija

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 190 | KVV HVC Sörby | 1.3. | 477 |
| 205887 | Panncentralen Höganäs-Bjuf | 1.2. | |
| 209062 | PC Heden Mora | 1.2. | |
| 204948 | Värmekällan | 1.3. | |
| 480 | Södra Cell Värö | 1.3. | 21501 |
| 209074 | KVV Transtorp | 1.2. | |
| 448 | Svenska Pappersbruket AB | 1.3. | 17611 |
| 479 | Södra Cell Mörrum | 1.3. | 37608 |
| 480 | Södra Cell Värö | 1.3. | 21501 |
| 496 | Hagfors Jernverk | 1.3. | 24101 |
| 207662 | Arninge fjärrvärmeanläggning | 1.2. | |
| 210528 | Mossarp | 1.2. | |
| 434 | Skärblacka bruk | 1.3. | 59013 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

190

KVV HVC Sörby

1.3.

477

205887

Panncentralen Höganäs-Bjuf

1.2.

209062

PC Heden Mora

1.2.

204948

Värmekällan

1.3.

480

Södra Cell Värö

1.3.

21501

209074

KVV Transtorp

1.2.

448

Svenska Pappersbruket AB

1.3.

17611

479

Södra Cell Mörrum

1.3.

37608

480

Södra Cell Värö

1.3.

21501

496

Hagfors Jernverk

1.3.

24101

207662

Arninge fjärrvärmeanläggning

1.2.

210528

Mossarp

1.2.

434

Skärblacka bruk

1.3.

59013

Apvienotā Karaliste

| ID | Nosaukums | Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts | Sākotnējās tiesības |
| --- | --- | --- | --- |
| 210464 | Centrica King’s Lynn | 1.2. | |
| 210580 | Conrad Chatterley | 1.2. | |
| 210585 | John Anderson Campus DEN | 1.2. | |
| 210586 | Spondon Power Station | 1.2. | |
| 210626 | Aoka Mizu | 1.2. | |
| 210627 | Afan Way Power Station | 1.2. | |
| 210669 | Pelagia Grimsby | 1.2. | |
| 210699 | Glenfiddich Distillery | 1.2. | |
| 210757 | Knitting Wife Beck Power Station | 1.2. | |
| 210881 | Carrhill-1 Electricity Generating Plant | 1.2. | |
| 210918 | The 100 Bishopsgate Partnership | 1.2. | |
| 210978 | Blackwater Power Station | 1.2. | |
| 210979 | Thundersley Power Station | 1.2. | |
| 210981 | Glen Ord Complex | 1.2. | |
| 210982 | Burghead Maltings | 1.2. | |
| 210983 | Roseisle Complex | 1.2. | |
| 211038 | Spalding Energy Expansion | 1.2. | |
| 211178 | SKELMERSDALE-1 | 1.2. | |
| 211518 | Rockingham | 1.2. | |
| 211618 | Arla Foods Stourton Dairy | 1.2. | |
| 211638 | LD7 Generator System | 1.2. | |
| 211658 | Gascoigne Wood Power Plant | 1.2. | |
| 211958 | Middlewich | 1.2. | |
| 878 | North tees Aromatics | 1.3. | 115552 |
| 825 | Ibstock Brick Ltd Leicester Factory | 1.3. | 25683 |
| 210493 | Pegasus Administracao e Participacoes LTDA | 1.5. | 0 |
| 210495 | easyJet UK Limited | 1.5. | 0 |
| 210591 | WIZZ AIR UK LIMITED | 1.5. | 0 |
| 210607 | Air Charter Scotland Limited | 1.5. | 0 |
| 210612 | Select Management Resources,LLC | 1.5. | 0 |
| 210618 | NORWEGIAN AIR UK LIMITED | 1.5. | 0 |
| 210638 | Volare Aviation Ltd | 1.5. | 0 |
| 211338 | SDJ INTERNATIONAL LIMITED | 1.5. | 0 |
| 211538 | Jade Global Services FZE | 1.5. | 0 |
| 211798 | ACASS Canada Ltd | 1.5. | 0 |
| 210676 | SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG | 1.5. | 62 |
| 210689 | Horizon Air LLP | 1.5. | 84 |
| 211498 | LUGHNASA MANAGEMENT LLC | 1.5. | 2 |
| 211698 | Lord Norman Foster Of Thames bank | 1.5. | 59 |

ID

Nosaukums

Attiecīgais Komisijas Regulas (ES) Nr. 1123/2013 punkts

Sākotnējās tiesības

210464

Centrica King’s Lynn

1.2.

210580

Conrad Chatterley

1.2.

210585

John Anderson Campus DEN

1.2.

210586

Spondon Power Station

1.2.

210626

Aoka Mizu

1.2.

210627

Afan Way Power Station

1.2.

210669

Pelagia Grimsby

1.2.

210699

Glenfiddich Distillery

1.2.

210757

Knitting Wife Beck Power Station

1.2.

210881

Carrhill-1 Electricity Generating Plant

1.2.

210918

The 100 Bishopsgate Partnership

1.2.

210978

Blackwater Power Station

1.2.

210979

Thundersley Power Station

1.2.

210981

Glen Ord Complex

1.2.

210982

Burghead Maltings

1.2.

210983

Roseisle Complex

1.2.

211038

Spalding Energy Expansion

1.2.

211178

SKELMERSDALE-1

1.2.

211518

Rockingham

1.2.

211618

Arla Foods Stourton Dairy

1.2.

211638

LD7 Generator System

1.2.

211658

Gascoigne Wood Power Plant

1.2.

211958

Middlewich

1.2.

878

North tees Aromatics

1.3.

115552

825

Ibstock Brick Ltd Leicester Factory

1.3.

25683

210493

Pegasus Administracao e Participacoes LTDA

1.5.

0

210495

easyJet UK Limited

1.5.

0

210591

WIZZ AIR UK LIMITED

1.5.

0

210607

Air Charter Scotland Limited

1.5.

0

210612

Select Management Resources,LLC

1.5.

0

210618

NORWEGIAN AIR UK LIMITED

1.5.

0

210638

Volare Aviation Ltd

1.5.

0

211338

SDJ INTERNATIONAL LIMITED

1.5.

0

211538

Jade Global Services FZE

1.5.

0

211798

ACASS Canada Ltd

1.5.

0

210676

SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG

1.5.

62

210689

Horizon Air LLP

1.5.

84

211498

LUGHNASA MANAGEMENT LLC

1.5.

2

211698

Lord Norman Foster Of Thames bank

1.5.

59

---

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/17

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

(2020/C 150/05)

Image 1

Valsts puse jaunajai divu euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Beļģija

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visu jauno euro monētu dizainparaugu aprakstus (1), lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts laist apgrozībā piemiņas euro monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, no kuriem viens ir tāds, ka var emitēt tikai monētas divu euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā citām divu euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Beļģija

Piemiņas monētas tematika: Jans van Eiks

Dizainparauga apraksts: monētas iekšējā daļā attēlots slavenā flāmu mākslinieka Jana van Eika portrets, kā arī viņa paraksts un gleznotāja palete, un tajā ietverti arī monētas dizaina autora Luc Luycx iniciāļi “LL” un divas otas. Monētas augšpusē ir iegravēts vārds J. van Eyck.

Tā kā monētas tiks kaltas Nīderlandes Karaliskajā monētu kaltuvē, monētas apakšējā daļā ir attēlota gan Utrehtas monētu kaltuves zīme (kaduceja), gan Beļģijas kaltuves meistara zīme (Herzeles pašvaldības ģerbonis). Valsts kods BE un gadskaitlis “2020” atrodas monētas labajā pusē.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas Eiropas Savienības karoga 12 zvaigznes.

Emisijas apjoms:155 000 monētu

Emisijas datums: 2020. gada 2. pusgads

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Skatīt Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/18

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 150/06)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Pays d’Oc”

PGI-FR-A1367-AM03

Paziņojuma datums: 23.1.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” apzīmētā produkta specifikācijas I nodaļā 5. punkts par vīndārzos izmantotajām vīnogu šķirnēm ir papildināts, pievienojot vairākas sekundārās šķirnes:

sarkanvīniem un sārtvīniem – šķirne ‘Cabernet cortis N’;

baltvīniem – šķirnes ‘Cabernet blanc B’, ‘Muscaris B’, ‘Soreli B’ un ‘Souvignier gris B’.

Šīs piecas šķirnes ir iekļautas to 16 vīnogulāju šķirņu sarakstā, kuras ir zināmas kā “izturīgas” pret neīsto miltrasu un īsto miltrasu, un pēc izpētes un eksperimentiem 2017. un 2018. gadā tās ir tikušas iekļautas vīna vīnogu šķirņu oficiālajā klasifikācijā. Šīs šķirnes ir iekļautas specifikācijā kā “sekundāras vīnogu šķirnes inovācijai”. No tām iegūto vīnu īpatsvars maisījumos nedrīkst pārsniegt 15 % no vīna daudzuma, kas saražots ar AĢIN “Pays d’Oc”. Šīm šķirnēm ir poligēna izturība, kas līdz ar to labāk nodrošina ilgstošu izturību pret neīsto miltrasu un īsto miltrasu. Būtībā pelējums un miltrasa ir sēnes, kurām ir ļoti grūti pārvarēt poligēno izturību.

Minētās šķirnes, ņemot vērā ar šo AĢIN apzīmēto vīnu organoleptiskās īpašības, ļauj samazināt sintētisko augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu augu apstrādē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Pays d’Oc”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Augstas kvalitātes dzirkstošais vīns

| 16. | Vīns, kas gatavots no pārgatavām vīnogām |
| --- | --- |

16.

Vīns, kas gatavots no pārgatavām vīnogām

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Vispārīgi jautājumi

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc” ir paredzēta nedzirkstošajiem vīniem, augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem un vīniem no pārgatavām vīnogām, sarkanvīniem, sārtvīniem, baltvīniem, bālsārtvīniem un brūnsārtvīniem (gris de gris).

AĢIN “Pays d’Oc” ir pieejama plašam produktu klāstam, no kuriem vairāk nekā 90 % no apjoma ir vienšķirnes vīnogu vīni. Papildus tādām Vidusjūras reģiona šķirnēm kā ‘Grenache’, ‘Cinsault’ un ‘Syrah’, kuras galvenokārt tiek izmantotas vieglu un augļainu bālsārtvīnu un sārtvīnu ražošanai, arī no nesen ieviestajām vīnogu šķirnēm, piemēram, ‘Merlot’, ‘Cabernet-Sauvignon’ un ‘Pinot noir’, var ražot strukturētus sarkanvīnus ar sarkanaugļu aromāta niansēm.

Analītiskos parametrus, kas nav norādīti turpmāk tekstā, reglamentē vispārīgie noteikumi.

Nedzirkstošo vīnu apraksts

Tādiem dzeltenas nokrāsas baltvīniem ar zaļiem vai zeltaini dzelteniem lāsumiem, kuri saražoti, piemēram, no ‘Viognier’, ‘Sauvignon’ un ‘Chardonnay’ šķirnes vīnogām, ir izteikta mineralitāte, un kopumā šiem baltvīniem, kas ir dzīvīgi un aromātiski, piemīt noteikts aromātisks spēks, no citrusaugļu līdz ziedu notīm (baltie un purpursarkanie ziedi), ko papildina dzīvīguma pieskāriens.

Tie sārtvīni ar purpursarkaniem vai gaiši sārtiem lāsumiem, no kā ražo bālsārtvīnus un brūnsārtvīnus, izceļas ar svaigumu un vieglumu, un tie visi ir izsmalcināti, ar harmoniskām augļu (upeņu vai zemeņu) un ziedu notīm. Šīs kvalitatīvās īpašības jo sevišķi izpaužas ‘Cinsault’, ‘Grenache’ un ‘Syrah’ šķirnes vīniem.

Sarkanvīniem ar vairāk vai mazāk intensīvi granātsarkanu nokrāsu parasti ir daudzveidīgi aromāti ar vairāk vai mazāk akcentētu amplitūdu, no sarkanaugļu ogām (upenēm, avenēm, ķiršiem utt.) līdz izteikti pikantiem, lakricas vai kakao aromātiem. Pateicoties vīnogu lieliskajai gatavības pakāpei, šie aromāti koncentrējas maigos tanīnos un krāsvielās. Atsevišķus vīnus mucās kopj [aprūpē] galvenokārt maisījumā, kur katra vīnogu šķirne tiem piešķir savu garšu (apstrādātai ādai vai meža zemsedzei un pamežam raksturīgas nianses), krāsojuma intensitāti (koši sarkanu vai purpursarkanu nokrāsu) un tanīnu struktūru atbilstoši mūsdienīgajām vīndarīšanas metodēm.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 10 |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

10

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu apraksts

Augstas kvalitātes dzirkstošie vīni kļuva par vienšķirnes vīnogu vīniem, un 1990. gados tos jau varēja tirgot ar attiecīgās vīnogu šķirnes nosaukumu marķējumā. Šiem vīniem, kuriem ir tādas pašas nokrāsas un aromātiskās īpašības kā nedzirkstošajiem vīniem, ir raksturīgs svaigums un aromātiskā izsmalcinātība, kas piemīt “Pays d’Oc” vislabāk pielāgotajām vīnogu šķirnēm, galvenokārt ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’ un ‘Muscat à Petits Grains’. Augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem ir smalki un eleganti burbuļi, tiem piemīt ziedu vai augļu aromāti – atkarībā no mucā esošā vīnu maisījuma veidošanā izmantotajām vīnogu šķirnēm. Pielāgotu vīndarīšanas paņēmienu izmantošana saglabā šo vīnogu šķirņu raksturīgās īpašības, jo īpaši to primāros svaigu augļu aromātus, kā arī dzīvīgumu. Šīs nozares ekonomiskā strukturēšana laika gaitā ir ļāvusi noorganizēt dzirkstošo vīnu ražošanas vienību, kas darbojas kā pakalpojumu sniedzējs (pēc pasūtījuma).

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Apraksts par vīniem no pārgatavām vīnogām

Mazākus produkcijas apjomus var iedalīt vīnos, kas gatavoti no vīnogām, kuras novāktas, kad tās ir pārgatavojušās vai kad tās ir skārusi pelēkā puve; šie vīni ir bagāti ar cukuriem, un tiem piemīt komplicētas aromāta nianses.

Atceroties senāku pagātni, kad Langdokā ražoja lieliskus vīnus, kurus vienīgos varēja saglabāt un pārvadāt, nelielu daļu vīnu no pārgatavām vīnogām, ar salmdzelteniem vai brūniem lāsumiem, ar bumbieru un dzelteno augļu aromātiem, kas tiek iegūti dabiskās žūšanas un/vai pelēkās (“dižciltīgās”) puves iedarbībā, gatavo ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Baltvīniem, kas bez bagātināšanas tiek ražoti no vīnogām, kuras novāktas pārgatavībā vai pēc pelēkās puves iedarbības, ja fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs tajos ir augstāks par vai vienāds ar 45 g/l, gaistošā skābuma saturs nepārsniedz 24,48 miliekvivalentus uz litru.

Citus analītiskos parametrus reglamentē vispārīgie noteikumi.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābuma saturs | |
| Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābuma saturs

Maksimālais gaistošā skābuma saturs (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Galvenajām vīnogu šķirnēm jāveido vairāk nekā 50 % norādītā vīna tilpuma. Sekundārajām vīnogu šķirnēm jāveido mazāk nekā 50 % norādītā vīna tilpuma. Inovācijas vīnogu šķirnēm jāveido ne vairāk kā 15 % norādītā vīna tilpuma.

AĢIN var papildināt ar norādi par vienu vīnogu šķirni, ar nosacījumu, ka:

| — | šī vīnogu šķirne ir iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā, |
| --- | --- |

—

šī vīnogu šķirne ir iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā,

| — | vīnu tirgo, norādot šīs vīnogu šķirnes nosaukumu, |
| --- | --- |

—

vīnu tirgo, norādot šīs vīnogu šķirnes nosaukumu,

| — | vīns no šīs šķirnes veido vismaz 85 % tilpuma. |
| --- | --- |

—

vīns no šīs šķirnes veido vismaz 85 % tilpuma.

AĢIN var papildināt ar norādi par divām vai vairākām vīnogu šķirnēm, ar nosacījumu, ka:

| — | šīs vīnogu šķirnes ir iekļautas galveno vīnogu šķirņu sarakstā, |
| --- | --- |

—

šīs vīnogu šķirnes ir iekļautas galveno vīnogu šķirņu sarakstā,

| — | vīnu tirgo, norādot kombinēto vai atsevišķo vīnogu šķirņu nosaukumus, |
| --- | --- |

—

vīnu tirgo, norādot kombinēto vai atsevišķo vīnogu šķirņu nosaukumus,

| — | katra vīnogu šķirne nodrošina vismaz 15 % kombinētā vīna tilpuma. |
| --- | --- |

—

katra vīnogu šķirne nodrošina vismaz 15 % kombinētā vīna tilpuma.

Baltogu šķirni no galveno vīnogu šķirņu saraksta vai no inovācijas vīnogu šķirņu saraksta var iekļaut sarkanvīna vai sārtvīna sastāvā, ar nosacījumu, ka:

| — | misas, ko iegūst no šīm vīnogu šķirnēm, tiek apstrādātas kopā;
  un |
| --- | --- |

—

misas, ko iegūst no šīm vīnogu šķirnēm, tiek apstrādātas kopā;

un

| — | misa no baltogu šķirnes, kas iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 20 % norādītā vīna tilpuma;
  vai |
| --- | --- |

—

misa no baltogu šķirnes, kas iekļauta galveno vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 20 % norādītā vīna tilpuma;

vai

| — | misa no balto vīnogu šķirnes, kas iekļauta inovācijas vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 15 % norādītā vīna tilpuma. |
| --- | --- |

—

misa no balto vīnogu šķirnes, kas iekļauta inovācijas vīnogu šķirņu sarakstā, veido ne vairāk kā 15 % norādītā vīna tilpuma.

Malolaktiskā fermentācija sarkanvīniem ir beigusies pirmās organoleptiskās degustācijas posmā, izņemot sarkanvīnus ar norādi “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) un vīnus no pārgatavām sarkanajām vīnogām.

Īpašā vīndarības metode

Vīniem no pārgatavām vīnogām jāveido 100 % attiecīgā gada ražas apjoma.

Vīni no pārgatavām vīnogām, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, jākopj vismaz sešus mēnešus pēc ražas novākšanas.

Vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kas papildināta ar norādi “sur lie” (“uz nogulsnēm”), tikai vienu ziemu iztur tvertnē vai mucā, un brīdī, kad šos vīnus iepilda pudelēs, tie atrodas uz smalkām vīndarības nogulsnēm. Tādu vīnu iepildīšana pudelēs, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kam pievienota norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), var notikt tikai, sākot no 21. marta pēc ražas novākšanas.

Malolaktiskā fermentācija sarkanvīniem, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, ir beigusies pirmās organoleptiskās degustācijas posmā, izņemot sarkanvīnus ar norādi “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) un vīnus no pārgatavām sarkanajām vīnogām.

Līdztekus šeit iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgie pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (code rural et de la pêche maritime).

b)   Maksimālie ražas iznākumi

AĢIN “Pays d’Oc” sarkanvīniem un baltvīniem

90 hektolitri no hektāra

AĢIN “Pays d’Oc” sārtvīniem, bālsārtvīniem un brūnsārtvīniem

100 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” apzīmēto vīnu ražošanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana nedzirkstošajiem vīniem, arī vīniem no pārgatavām vīnogām, notiek Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamentā, kā arī šādu Lozère departamenta pašvaldību teritorijā – Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène un Les Vignes.

Vīnogu novākšana, vīndarīšana un izstrāde vīniem, kas paredzēti augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai, notiek Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamentā, kā arī noteiktu Lozère un Aude departamenta pašvaldību teritorijā:

Lozère departamentā – Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène un Les Vignes.

Aude departamentā – Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls un Vinassan.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Altesse B’

‘Alvarinho’ – ‘Albariño’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Carignan N’

‘Carmenère N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette rose Rs’

‘Colombard B’

‘Cot N’ – ‘Malbec’

‘Gamay N’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Merlot N’

‘Mondeuse N’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains rouges Rg’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Négrette N’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Verdot N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Portan N’

‘Riesling B’

‘Roussanne B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Sémillon B’

‘Sylvaner B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Viognier B’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

“Ģeogrāfiskā apgabala specifika”

Ražošanas ģeogrāfiskais apgabals aptver visu Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamenta teritoriju, kā arī sešu komūnas Lozère departamenta pašvaldību teritoriju.

Tas veido ainavu, kas atgādina plašu amfiteātrim līdzīgu klajumu, kuru ziemeļos norobežo kalnu grēdu virkne, kas stiepjas no Pirenejiem līdz Sevennai, pēc tam lejup līdz Vidusjūrai, un kura ģeoloģiskajā ziņā ir neviendabīga un veidojusies laikā no paleozoja ēras līdz kvartāra periodam. Neatkarīgi no cilmes ģeoloģiskā rakstura, vīnogulāji aug labvēlīgās augsnēs, kurām ir kopīgas īpašības – tās ir sausas un diezgan akmeņainas augsnes, mazauglīgas, bet labi drenētas un nodrošina dziļu iesakņošanos.

1979. gadā, kad notika situācijas pārvērtēšana un radās nepieciešamība atšķirt dažādus vīnkopības produktus, tika izstrādāti “vietējie vīni”, un ar 1987. gada 10. oktobra dekrētu tika atzīts arī reģionāla rakstura vietējais vīns – “Pays d’Oc” vīns.

Ņemot vērā Vidusjūras reģiona tirdznieciskās tradīcijas, kas vienmēr ir bijušas saistītas ar vērienīgu vīnogu šķirņu apriti, AĢIN “Pays d’Oc” tika veidota, izvirzot priekšplānā vēsturiskās šķirnes ne tikai no Langdokas, bet arī no ārpusreģiona vīndārziem.

“Produkta specifika”

Patlaban AĢIN “Pays d’Oc” vīna ražošanai tiek atzītas 63 vīnogu šķirnes, un, līdz ar Vidusjūras reģiona šķirnēm, piemēram, ‘Carignan’, ‘Grenache’, ‘Cinsault’ un ‘Syrah’, starp izplatītākajām jāmin arī ar nesen ieviestās starptautiski pazīstamās Francijas vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Merlot’, ‘Cabernet-sauvignon’, ‘Pinot noir’ un ‘Caladoc’ sarkanvīniem un ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’ un ‘Alvarinho’ baltvīniem.

Šīs atšķirīgās, bet savstarpēji papildinošās vīnogu šķirnes lieliski pielāgojas AĢIN “Pays d’Oc” teritorijas klimatiskajiem apstākļiem, it īpaši klimata sasilšanas periodā, kā tas jau ir apstiprinājies reģiona līmenī. Tās arī ļauj izpausties vīndaru radošumam, gatavojot autentiskus vīnus. Tā, piemēram, ‘Petit verdot’ šķirnes vīnogas ienākas pietiekami, lai no tām varētu gatavot vienšķirnes vīnu.

Vidusjūras reģiona vīnogu šķirnes galvenokārt izmanto sārtvīnu gatavošanai. Taču ‘Carignan’ šķirnes vīnogas dod harmonisku rezultātu, gatavojot sarkanvīnus, kam veidojas krāsains ietērps, un tās ir iespējams kombinēt, it īpaši ar ‘Merlot’ šķirnes vīnogām.

Vīnu ražošana no šīm dažādajām vīnogu šķirnēm pastāvīgi palielinās. Veidojas līdzsvars, kurā puse apjoma tiek izmantota sarkanvīniem un pa ceturtdaļai – sārtvīniem un baltvīniem.

Vīniem ar norādi par vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm pārdošanas apjomi veido 95 % no saražotā apjoma, tādēļ AĢIN “Pays d’Oc” kļūst par Eiropas mēroga līderi vienšķirnes vīnogu vīnu ražošanā.

Lai nodrošinātu optimālu produkcijas kvalitāti, ražošanas apstākļi un analītiskie parametri tiek rūpīgi definēti, un visas vīnu partijas tiek sistemātiski degustētas.

Šāda Vidusjūras reģiona teritoriālā iezīme ļauj izpausties vīniem, kas lielākoties ražoti no vienas šķirnes vīnogām.

Tieši tādēļ arī augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu klāsts kopš gadsimta sākuma ir būtiski paplašinājies, ņemot vērā senās reģionālās tradīcijas dzirkstošo vīnu ražošanā.

Būtībā Langdokas vīndārzi, kas tika veidoti jau romiešu laikos, ļāva gatavot dzirkstošos vīnus, raudzējot misu attiecīgi perforētās amforās.

1531. gadā pirmie dzirkstošie vīni tika gatavoti Svētā Hilārija (Saint Hilaire) benediktīniešu abatijā, kas atradās Odā (Aude), tādējādi paverot ceļu dzirkstošo vīnu ražošanai visa reģiona teritorijā, kas mūsdienās veido AĢIN “Pays d’Oc” ražošanas apgabalu. Karaļa domēns Žarā (Jarras), kas atradās Gārā (Gard), bija Psalmodijas (Psalmodie) abatijas benediktīniešu mūku īpašums, kuru 1244. gadā nopirka (Francijas karalis) Luijs IX (Saint Louis), un 1883. gadā ar uzņēmuma Compagnie des Salins du Midi starpniecību tajā tika atvērta liela vīna ražotne, pamatojoties uz “moderno lauku” koncepciju, un tur tika izstrādāti arī dzirkstošie vīni.

Lai apmierinātu tehnisko nepieciešamību ražot arvien vairāk dzirkstošā vīna, Monpeljē (Montpellier) agronoms Žans Eižēns ŠARMĀ (Jean-Eugène CHARMAT) 1907. gadā reģistrēja patentu Monpeljē Augstākajā agronomijas skolā (Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier) (1946. gadā tā tika pārdēvēta par Monpeljē Agronomijas augstskolu, Montpellier SupAgro), jo bija atklājis metodi, kā veikt primāro un sekundāro fermentēšanu noslēgtā mucā. Līdz ar to šī metode, ko sauc par ŠARMĀ metodi, apliecina ekonomisko ieinteresētību ražot dzirkstošos vīnus Langdokas-Rusijonas vīnkopības reģionā un attīstīt ar to saistīto zinātību.

No 20. gadsimta sākuma ražošana plaši attīstījās visos Langdokas-Rusijonas reģiona departamentos, izmantojot gan šā reģiona vīnkopības ekonomisko uzplaukumu, gan arī vīndārzu piemērotību konkrētajai produkcijai.

Šo vīnu specifika, ko raksturo nokrāsas, svaigums un aromātiskā izsmalcinātība, izriet no piemērotu vīnogu šķirņu izvēles stādīšanai augsnēs ar pietiekamām ūdens rezervēm vēlīnas novākšanas gadījumā, un tas ļauj kvalitatīvi ražot dzirkstošos vīnus – sarkanvīnus, baltvīnus un sārtvīnus, kas lielākoties izstrādāti no ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’ un ‘Muscat à petits grains’ šķirnes vīnogām.

Atceroties senāku pagātni, kad Langdokā ražoja lieliskus vīnus, kurus vienīgos varēja saglabāt un pārvadāt, nelielu daļu vīnu no pārgatavām vīnogām, ar salmdzelteniem vai brūniem lāsumiem, ar bumbieru un dzelteno augļu aromātiem, kas tiek iegūti dabiskās žūšanas un/vai pelēkās (“dižciltīgās”) puves iedarbībā, gatavo ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Īpašais noteikums par iepildīšanu pudelēs uzņēmumos, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā un ir norādīti specifikācijās tiem vīniem, uz kuriem attiecas norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), ir paredzēts vīniem raksturīgo īpašību saglabāšanai situācijā, kad dabas vides īpašības papildina vinifikācijas un vīnu kopšanas kompetence, kuru uzņēmēji ir ieguvuši minēto produktu organoleptisko īpašību attīstīšanai.

“Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku”

Vidusjūras reģionam raksturīgā klimatoloģiskā vide un diezgan sausās, ne īpaši auglīgās, bet labi drenētās augsnes, kas nodrošina dziļu iesakņošanos, ir labvēlīgas daudzveidīgu vīnogu šķirņu stādījumiem un sekmē to agronomiskā potenciāla pielāgošanos. Šo tik dažādo vīnogu šķirņu izpausmes minētajā teritorijā, ko raksturo dienvidniecisks klimats, atbilst AĢIN “Pays d’Oc” īpatnībām.

Augstas kvalitātes dzirkstošie vīni, aiz kuriem stāv gadsimtiem ilgas reģiona tradīcijas, kā arī vīndaru pieredze un zinātība, izmantojot efektīvu tehnisko aprīkojumu, ir kvalitatīvi un oriģināli. Vīnogu škirņu nozīme piešķir augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu kategorijai īpašu vietu, jo tās spēj dabiski pielāgoties teritorijai.

Jūras vēju iedarbība visā ražošanas apgabalā nodrošina vīnogām, kas novāktas nepilnīgā gatavības pakāpē, intensīvas primāro aromātu izpausmes, kas ir lieliski piemērotas augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu ražošanai.

Dzirkstošajiem vīniem Langdokas-Rusijonas teritorijā ir sava vēsture, pateicoties vairāku apstākļu sakritībai, piemēram, tur ir augsnes ar pietiekamām ūdens rezervēm vēlīnas novākšanas gadījumos, Vidusjūras reģiona klimats, kas ir sevišķi saulains un ko mīkstina jūras vēju ietekme, un vīndaru zinātība – faktori, kas ir ļoti labvēlīgi minētajai produkcijai.

Šo elementu (augsnes, klimata un vēju iedarbības) apvienojums saistībā ar vīndaru meistarību vīna gatavošanas jomā, kā arī piemērotu aromātisko vīnogu šķirņu ierobežotais klāsts, ļāva ražot pret kriptogāmiskām slimībām izturīgas vīnogas, un minēto slimību kontrole izrādījās ļoti pozitīvs faktors – vīnogulāji joprojām ir veselīgi, un tiem nav reģistrēti nekādi būtiski uzbrukumi, un tas ļauj novākt vīnogas, kad tās ir sasniegušas tehnoloģiskās gatavības pakāpi, kā arī nodrošina pietiekamu piemērotību augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu gatavošanai, ar izteikti smalkiem burbuļiem un noturīgām putām.

Dzirkstošo vīnu ražošana “Pays d’Oc” apgabalā ir labi iedibinājusies, tos ražo lielā apjomā un ar augstu pievienoto vērtību, aptverot gandrīz 150 kooperatīvās vīndarītavas un 1 000 privātās vīndarītavas, kuru saražotie apjomi tiek pārdoti gan Francijas tirgū, gan eksportam.

Šie neapstrīdamie panākumi kļuva iespējami, tikai pateicoties senajām šīs ražošanas tradīcijām, iepriekšējo paaudžu zināšanām un vīnogu šķirņu nevainojamajai pielāgotībai AĢIN “Pays d’Oc” teritorijas augsnei un klimatam.

AĢIN “Pays d’Oc” neapšaubāmi apliecina, ka daudzveidīgu vīnogu šķirņu ražošana, veidojot daudzus papildinošus un kvalitatīvus produktus, ir tāda moderna vīndārza piemērs, kas ir optimizēts un pielāgots teritorijai, vienlaikus rūpējoties un respektējot arī vēsturi.

AĢIN “Pays d’Oc” vīnu ražošanā un tirdzniecībā ir iesaistītas gandrīz 2 000 saimnieciskās struktūras, 200 kooperatīvās vīndarītavas, 1 200 privātās vīndarītavas, 65 vīndari, kas ir arī tirgotāji, un vairāk nekā 450 vīntirgotāju.

No 240 000 hektāriem zemes Langdokā-Rusijonā katru gadu gandrīz 115 000 hektāros tiek audzēti vīnogulāji, lai ražotu vīnus ar AĢIN “Pays d’Oc”.

Pārstrukturēšanu, kas tika uzsākta gandrīz pirms 40 gadiem gan attiecībā uz vīndarīšanas inženieriju, gan šķirņu selekciju, atvieglo vīnkopībai veltītais darbs, kuru veic reģiona augstākās izglītības un zinātniski tehnisko pētījumu centri – ENTAV Gāras (Gard) departamentā, kur tiek saglabātas visas Francijas vīnogulāju šķirnes un to kloni, Vīnkopības un vīna padziļinātas izpētes institūts (Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin) Monpeljē un INRA Pech Rouge tehnoloģiskā zāle Odas (Aude) departamentā.

Līdz ar to AĢIN “Pays d’Oc” vīni, nedzirkstošie vīni, augstas kvalitātes dzirkstošie vīni un vīni no pārgatavām vīnogām, pateicoties šķirņu specifikai, ir ieguvuši labu slavu un veiksmīgi iekarojuši ne tikai Eiropas, bet arī pasaules tirgu.

Tos tirgo 170 valstīs, gandrīz 75 % no to apjoma tirgo Ziemeļeiropā, 9 % Ziemeļamerikā un 7 % Ķīnā.

Tādējādi “Pays d’Oc” saglabā senās vīnkopības tradīcijas modernitātes apstākļos, un tas atvieglo pieejamību patērētājiem un veicina šā AĢIN atpazīstamību.

Vīnkopības kampaņas laikā, no ražas novākšanas brīža līdz tās nogaršošanai gan ražošanas apgabala teritorijā, gan ārvalstīs dažādos pasaules gadatirgos notiek daudzi popularizēšanas pasākumi. Turklāt reģiona pievilcība kā tūrisma objekts nodrošina to, ka ļoti daudzi tūristi atklāj vīndārzus, braucot ar transportlīdzekļiem vai ejot kājām, apmeklējot vīndaru ražotnes un nobaudot viņu vīnus, kā arī novērtējot vīnkopības arhitektonisko mantojumu. Visas šīs darbības veicina AĢIN “Pays d’Oc” attīstību un reputāciju.

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc” jau no tās izveidošanas brīža nenoliedzami ir bijusi Langdokas-Rusijonas vīnkopības atdzimšanas centrā un ir veicinājusi vīndārzu kā ciematu dzīves būtiska un strukturējoša elementa saglabāšanu, uzlabojot teritoriālo plānošanu šajā reģionā.

9.   Citi būtiski nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to nedzirkstošo vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus var apzīmēt ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, veido Aude, Gard, Hérault un Pyrénées-Orientales departamenta apkaimē esošie kantoni:

Anglès, Arles, Avignon (Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (Le Pontet un Vedéne pašvaldība), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (Camaret-sur-Aigues, Travaillan un Violès komūnas), Villefort un Villefranche-de-Lauragais.

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts, piemērojot atkāpi attiecībā uz to augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu vinifikāciju un gatavošanu, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, veido šādi departamenti – Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn un Vaucluse.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Pays d’Oc”, kam pievienota norāde “sur lie” (“uz nogulsnēm”), iepilda pudelēs uzņēmumos, kas atrodas ģeogrāfiskajā apgabalā un tiešās apkaimes apgabalā, lai saglabātu šo vīnu būtiskās īpašības un tiem raksturīgo vieglo dzirkstēšanu, samazinot arī endogēnā CO2 zudumus.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumiem atbilstoši specifikācijās paredzētajiem nosacījumiem.

Vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumam vai nosaukumiem jāatrodas tajā pašā redzamības laukā, kur atrodas AĢIN “Pays d’Oc” nosaukums.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas). Norādes “primeur” (“agrīnais”) vai “nouveau” (“jaunais”) izmanto tikai nedzirkstošiem vīniem.

Nedzirkstošiem sārtvīniem un baltvīniem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc” var papildināt ar norādi “sur lie” (“uz nogulsnēm”). Produkta marķējumā norādei “sur lie” pievieno ražas novākšanas gadu.

No pārgatavām vīnogām saražotiem vīniem, kurus apzīmē ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Pays d’Oc”, marķējumā obligāti jānorāda ražas novākšanas gads.

Eiropas Savienības AĢIN logotips tiek iekļauts marķējumā gadījumos, kad apzīmējumu “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de Pays” (“Vietējais vīns”).

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 6.5.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 150/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 150/28

---

Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2020/C 150/07)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo grozījuma pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Mojama de Isla Cristina”

ES Nr.: PGI-ES-01211- AM01 – 3.10.2018.

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Consejo Regulador de las Indicaciones Geográficas Protegidas Mojama de Barbate y Mojama de Isla Cristina

Glorieta del Agua n° 4, planta 2, módulo 9

41940 Tomares

Seville

ESPAÑA

Tālr. +34 954151823

E-pasts: consejoregulador@consejoreguladordelamojama.com

Pieteikuma iesniedzējas grupas likumīgās intereses balstās uz to, ka tā ir par aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Mojama de Isla Cristina” pārvaldību atbildīgā struktūra un ka tā ir nosaukuma reģistrācijas pieteikuma sākotnējā iesniedzēja.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- |

☐

Produkta nosaukums

| ☒ | Produkta apraksts |
| --- | --- |

☒

Produkta apraksts

| ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| --- | --- |

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

| ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| --- | --- |

☒

Izcelsmes apliecinājums

| ☒ | Ražošanas metode |
| --- | --- |

☒

Ražošanas metode

| ☐ | Saikne |
| --- | --- |

☐

Saikne

| ☒ | Marķējums |
| --- | --- |

☒

Marķējums

| ☐ | Cits [norādīt] |
| --- | --- |

☐

Cits [norādīt]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

| ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |
| --- | --- |

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

B iedaļa. Produkta apraksts

| 5.1. | Specifikācijas B iedaļas pirmajā daļā un vienotā dokumenta 3.2. punktā vārds “sazonado” (“sālīta ar garšvielām”) aizstāts ar vārdu “salado” (“sālīta”).
  Tā bija kļūda, kas ir labota. Pareizais, Spānijas tiesību aktiem atbilstošais apraksts ir “sālīta un žāvēta”. Apzīmējumu “sazonado” izmanto attiecībā uz sezonas pārtikas produktiem, proti, tādiem, kuru patērēšanai pienācisir īstais laiks, proti, kuri ir vispiemērotākajā gatavības pakāpē. |
| --- | --- |

5.1.

Tā bija kļūda, kas ir labota. Pareizais, Spānijas tiesību aktiem atbilstošais apraksts ir “sālīta un žāvēta”. Apzīmējumu “sazonado” izmanto attiecībā uz sezonas pārtikas produktiem, proti, tādiem, kuru patērēšanai pienācisir īstais laiks, proti, kuri ir vispiemērotākajā gatavības pakāpē.

| 5.2. | Specifikācijas B iedaļas trešajā daļā un vienotā dokumenta 3.2. punktā, kur definēts jēdziens Categoría Extra (“augstākā šķira”), svītroti vārdi “ir mazāk taukaina”.
  Specifikācijas B iedaļas ceturtajā daļā un vienotā dokumenta 3.2. punktā, kur definēts jēdziens Categoría Primera (“pirmā šķira”), svītroti vārdi “satur vairāk tauku”.
  Šīs frāzes svītrotas, jo tās ir aprakstošas un nekādi neraksturo produktu. |
| --- | --- |

5.2.

Specifikācijas B iedaļas ceturtajā daļā un vienotā dokumenta 3.2. punktā, kur definēts jēdziens Categoría Primera (“pirmā šķira”), svītroti vārdi “satur vairāk tauku”.

Šīs frāzes svītrotas, jo tās ir aprakstošas un nekādi neraksturo produktu.

| 5.3. | Specifikācijas B iedaļā un vienotā dokumenta 3.2. punktā parametrs “humedad relativa” (“relatīvais mitrums”) aizstāts ar parametru “actividad de agua” (“ūdens aktivitāte”). Tā bija kļūda, jo relatīvais mitrums ir vides parametrs, savukārt ūdens aktivitāte izsaka mitruma līmeni pārtikas produktā. Ir noteikts, ka ūdens aktivitātes (aw) rādītājam ir jābūt zem 0,90. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | B.1. apakšiedaļas pirmajā daļā un 3.3. punktā zilās tunzivs svars no 200 kg mainīts uz 150 kg. Tas ir pamatoti, jo pašreiz tiek nozvejotas mazākas zivis; protams, joprojām tiek ievērotas minimālā atļautā izmēra prasības un netiek mazināta gatavā izstrādājuma kvalitāte. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | B.2. apakšiedaļā norāde par aerobajām mezofilajām baktērijām ir svītrota no parametru tabulas, jo tās nav patogēni mikroorganismi. Uz tām attiecas horizontālie noteikumi, un tās neuzlabo produkta kvalitāti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Smago metālu tabula no B.2. apakšiedaļas pārvietota uz B.1. apakšiedaļu. Tas darīts tāpēc, ka B.1. apakšiedaļa attiecas uz izejvielām, saistībā ar kurām jāpārbauda arī smago metālu saturs.
  Izmaiņu pamatā ir nepieciešamība zināt smago metālu koncentrāciju, pirms svaigos izcirtņus sāk izmantot ražošanas procesā. Tādējādi tiek nodrošināts, ka gatavos izstrādājumus nekad negatavo no izejvielām ar augstu smago metālu saturu. |
| --- | --- |

5.6.

Izmaiņu pamatā ir nepieciešamība zināt smago metālu koncentrāciju, pirms svaigos izcirtņus sāk izmantot ražošanas procesā. Tādējādi tiek nodrošināts, ka gatavos izstrādājumus nekad negatavo no izejvielām ar augstu smago metālu saturu.

D iedaļa. Pierādījumi, ka produkta izcelsmes vieta ir attiecīgais apgabals

| 5.7. | D iedaļas ceturtajā daļā prasība produkcijas žurnālus veidot atbilstoši regulatīvās padomes ieviestajām veidnēm ir svītrota, jo produkcijas žurnāls ir operatoru paškontroles rīks un regulatīvā padome nebūtu jāiesaista. D iedaļā arī svītrota visa septītā daļa, proti, “Padomei jāizsniedz sertificētajām sālīšanas ražotnēm numurētas etiķetes, kas kalpo par izcelsmes un amatniecisko procesu apliecinājumu, kad produktus laiž tirgū”. Šī daļa svītrota tādēļ, ka numurētu etiķešu izmantošanu neuzskata par vajadzīgu produktu kontrolei, kuru var efektīvi veikt, izmantojot produktu un partiju identifikācijas numurus. Šīs prasības svītrošana atvieglo produkta laišanu tirgū. |
| --- | --- |

5.7.

E iedaļa. Ražošanas metodes apraksts

| 5.8. | E iedaļas c) punkts “Ronqueo” (“tunzivs griešana”) ir izstrādāts galvenokārt tāpēc, lai sīkāk aprakstītu procesu, kuru uzskata par vienu no svarīgākajiem posmiem kvalitatīvu mojama ražošanā.
  Otrajā daļā svītrots teksts
  “tunzivi atgriež, un izņem mugurkaulu”
  un tas aizstāts ar tekstu:
  “veic iegriezumu pa līniju starp vēdera spuru un anālajām spuriņām; tad veic vēl vienu iegriezumu pa muguras spuru un spuriņu līniju. Šajā brīdī rodas skaņa, pēc kuras procesam dots nosaukums ronqueo. Kad nazis beržas gar mugurkaulu, rodas skaņa, kas atgādina krākšanu (spāņu valodā – ronquido). Kad veikti minētie iegriezumi, veic vēl divus iegriezumus – katru savā zivs pusē pie vēdera spuras pamatnes. Mērķis ir atdalīt abas mugurdaļas (negros jeb descargamentos) no abām vēderdaļām (blancos jeb descargados)”.
  Trešajā daļā svītrots teksts
  “No filejas noņem ādu, atlikušās asakas un tumšo gaļu. Pēc tīrīšanas četras no muguras daļas iegūtās filejas un četras no vēdera daļas iegūtās filejas nomazgā un sagriež strēmelēs. Strēmeļu garums atkarīgs no tunzivs filejas platuma. Biezums nedrīkst pārsniegt 5 cm”
  un tas aizstāts ar tekstu
  “Noņem ādu un atdala filejas. Tām iztīra asakas un izņem sangacho (tā tradicionāli dēvē no sarecējušām asinīm radušos tumšākas gaļas strēmeli visas zivs garumā). Tādējādi ir sagatavotas četras augstākās šķiras filejas un četras pirmās šķiras filejas. Pēc tīrīšanas tās nomazgā un sagriež strēmelēs, kuras galu galā kļūst par mojama. Strēmeļu garums atkarīgs no tunzivs filejas platuma”.
  Trešajā daļā arī svītrota prasība, ka strēmeļu biezums nedrīkst “pārsniegt 5 cm”. Griešanu veic ar rokām – pat ja griezējs ir ārkārtīgi prasmīgs, sagrieztā fileja ir nevienmērīga. Ja strēmeles biezums kādā vietā pārsniedz 5 cm, nevienmērīguma dēļ nav iespējams sertificēt citādi nevainojami veiktu darbību. Turklāt 5.2. punktā izskaidrotā iemesla dēļ no šīs iedaļas svītrotas atsauces uz tauku daudzumu iegūto fileju klasifikācijā. |
| --- | --- |

5.8.

Otrajā daļā svītrots teksts

“tunzivi atgriež, un izņem mugurkaulu”

un tas aizstāts ar tekstu:

“veic iegriezumu pa līniju starp vēdera spuru un anālajām spuriņām; tad veic vēl vienu iegriezumu pa muguras spuru un spuriņu līniju. Šajā brīdī rodas skaņa, pēc kuras procesam dots nosaukums ronqueo. Kad nazis beržas gar mugurkaulu, rodas skaņa, kas atgādina krākšanu (spāņu valodā – ronquido). Kad veikti minētie iegriezumi, veic vēl divus iegriezumus – katru savā zivs pusē pie vēdera spuras pamatnes. Mērķis ir atdalīt abas mugurdaļas (negros jeb descargamentos) no abām vēderdaļām (blancos jeb descargados)”.

Trešajā daļā svītrots teksts

“No filejas noņem ādu, atlikušās asakas un tumšo gaļu. Pēc tīrīšanas četras no muguras daļas iegūtās filejas un četras no vēdera daļas iegūtās filejas nomazgā un sagriež strēmelēs. Strēmeļu garums atkarīgs no tunzivs filejas platuma. Biezums nedrīkst pārsniegt 5 cm”

un tas aizstāts ar tekstu

“Noņem ādu un atdala filejas. Tām iztīra asakas un izņem sangacho (tā tradicionāli dēvē no sarecējušām asinīm radušos tumšākas gaļas strēmeli visas zivs garumā). Tādējādi ir sagatavotas četras augstākās šķiras filejas un četras pirmās šķiras filejas. Pēc tīrīšanas tās nomazgā un sagriež strēmelēs, kuras galu galā kļūst par mojama. Strēmeļu garums atkarīgs no tunzivs filejas platuma”.

Trešajā daļā arī svītrota prasība, ka strēmeļu biezums nedrīkst “pārsniegt 5 cm”. Griešanu veic ar rokām – pat ja griezējs ir ārkārtīgi prasmīgs, sagrieztā fileja ir nevienmērīga. Ja strēmeles biezums kādā vietā pārsniedz 5 cm, nevienmērīguma dēļ nav iespējams sertificēt citādi nevainojami veiktu darbību. Turklāt 5.2. punktā izskaidrotā iemesla dēļ no šīs iedaļas svītrotas atsauces uz tauku daudzumu iegūto fileju klasifikācijā.

| 5.9. | E iedaļas d) punkta “Sālīšana” pirmajā daļā svītrota prasība, ka sāls kārtas biezumam jābūt 2–4 cm. Tā svītrota tāpēc, ka gada laikā veiktajās pārbaudēs konstatēts, ka sāls nevienmērīguma dēļ ir grūti veikt precīzus mērījumus. Svarīgākais, lai filejas būtu pilnībā klātas ar sāli un nekad nesaskartos.
  Tajā pašā daļā tā paša iemesla dēļ svītrots teksts
  “Tunzivs strēmeles noklāj pilnībā, veidojot vienmērīgu sāls klājumu”
  un tas aizstāts ar tekstu
  “nodrošinot, ka tunzivs filejas nesaskaras. Sāls klājumam jābūt vienmērīgam, lai tunzivs strēmeles būtu pilnībā noklātas”.
  Tāpat vārds “tunzivs” aizstāts ar vārdu savienojumu “tunzivs fileja”, lai precīzāk aprakstītu materiālu. Tas attiecas arī uz specifikācijas E iedaļas e) un g) punktu, lai visā tekstā izejviela tiktu dēvēta par tunzivs fileju.
  Otrajā daļā veic grozījumu attiecībā uz sālīšanas laiku – no “18–36 stundām” uz “18–50 stundām”, jo veiktajās pārbaudēs konstatēts, ka biezākas filejas jāsāla ilgāk. |
| --- | --- |

5.9.

Tajā pašā daļā tā paša iemesla dēļ svītrots teksts

“Tunzivs strēmeles noklāj pilnībā, veidojot vienmērīgu sāls klājumu”

un tas aizstāts ar tekstu

“nodrošinot, ka tunzivs filejas nesaskaras. Sāls klājumam jābūt vienmērīgam, lai tunzivs strēmeles būtu pilnībā noklātas”.

Tāpat vārds “tunzivs” aizstāts ar vārdu savienojumu “tunzivs fileja”, lai precīzāk aprakstītu materiālu. Tas attiecas arī uz specifikācijas E iedaļas e) un g) punktu, lai visā tekstā izejviela tiktu dēvēta par tunzivs fileju.

Otrajā daļā veic grozījumu attiecībā uz sālīšanas laiku – no “18–36 stundām” uz “18–50 stundām”, jo veiktajās pārbaudēs konstatēts, ka biezākas filejas jāsāla ilgāk.

| 5.10. | E iedaļas e) punkta “Fileju mazgāšana” otrajā daļā svītrots teksts
  “kaudzītēs sakrautas strēmeles atstāj nostāvēties aukstā ūdenī”
  un tas aizstāts ar tekstu
  “tunzivs filejas strēmeles ievieto auksta ūdens vannās. Tām veic pirmreizējo mazgāšanu, lai atbrīvotos no pielipuša sāls. Tad tās ievieto auksta ūdens vannās un atstāj nostāvēties”.
  Šā grozījuma mērķis ir tikai uzlabot procesa aprakstu, lai atvieglotu pārbaudes par atbilstību specifikācijai.
  Tajā pašā daļā svītrots teksts
  “Šajā procesā ūdeni maina trīs līdz četras reizes”
  un tas aizstāts ar tekstu
  “Ūdeni maina vismaz vienu reizi”.
  Pamatojums – pārbaudēs konstatēts, ka tik bieža ūdens maiņa nav nepieciešama. |
| --- | --- |

5.10.

“kaudzītēs sakrautas strēmeles atstāj nostāvēties aukstā ūdenī”

un tas aizstāts ar tekstu

“tunzivs filejas strēmeles ievieto auksta ūdens vannās. Tām veic pirmreizējo mazgāšanu, lai atbrīvotos no pielipuša sāls. Tad tās ievieto auksta ūdens vannās un atstāj nostāvēties”.

Šā grozījuma mērķis ir tikai uzlabot procesa aprakstu, lai atvieglotu pārbaudes par atbilstību specifikācijai.

Tajā pašā daļā svītrots teksts

“Šajā procesā ūdeni maina trīs līdz četras reizes”

un tas aizstāts ar tekstu

“Ūdeni maina vismaz vienu reizi”.

Pamatojums – pārbaudēs konstatēts, ka tik bieža ūdens maiņa nav nepieciešama.

| 5.11. | Specifikācijas E iedaļas g) un h) punkts apvienots vienā punktā – “g) Žāvēšana”, jo šādi process tiek raksturots precīzāk. Faktiski dalījums divos punktos ir mākslīgs, jo runa ir nevis par divām atsevišķām darbībām (konservēšanu un žāvēšanu), bet par vienu nepārtrauktu procesu (žāvēšanu), kas norisinās žāvēšanas iekārtā, kurā nomazgātās un – nepieciešamības gadījumā – presētās tunzivs filejas strēmeles ievieto, lai tās izžāvētu, un no kuras žāvētās tunzivs filejas strēmeles izņem, kad tās ir gatavas gatavā izstrādājuma pagatavošanai.
  Lai noteiktu minimālo dabiskās žāvēšanas laiku, g) punkta ceturtajā daļā iekļauta frāze “tomēr tas nedrīkst būt īsāks par 15 dienām”.
  Piektajā daļā, kur minēts kombinētais process, izlabota kļūda saistībā ar maksimālo atļauto temperatūru. Tā no 16 °C mainīta uz 17 °C, un noteikts minimālais žāvēšanas periods, kas nedrīkst būt īsāks par 15 dienām.
  Sestajā daļā, kur minēta žāvēšana tuneļos, svītrots noteiktais žāvēšanas laiks – “15–21 diena”. Tagad prasība ir tikai tāda, ka procesam jāilgst “vismaz 12 dienas”. Grozījums veikts tāpēc, ka pārbaudēs konstatēts, ka 12 dienu žāvēšanas periods ir pietiekams, lai iegūtu izcilu mojama nepieciešamajā kvalitātē.
  Piektajā un sestajā daļā precizēts, ka “mitrums”, ko pārbauda iekārtās, ir “relatīvais mitrums”. |
| --- | --- |

5.11.

Lai noteiktu minimālo dabiskās žāvēšanas laiku, g) punkta ceturtajā daļā iekļauta frāze “tomēr tas nedrīkst būt īsāks par 15 dienām”.

Piektajā daļā, kur minēts kombinētais process, izlabota kļūda saistībā ar maksimālo atļauto temperatūru. Tā no 16 °C mainīta uz 17 °C, un noteikts minimālais žāvēšanas periods, kas nedrīkst būt īsāks par 15 dienām.

Sestajā daļā, kur minēta žāvēšana tuneļos, svītrots noteiktais žāvēšanas laiks – “15–21 diena”. Tagad prasība ir tikai tāda, ka procesam jāilgst “vismaz 12 dienas”. Grozījums veikts tāpēc, ka pārbaudēs konstatēts, ka 12 dienu žāvēšanas periods ir pietiekams, lai iegūtu izcilu mojama nepieciešamajā kvalitātē.

Piektajā un sestajā daļā precizēts, ka “mitrums”, ko pārbauda iekārtās, ir “relatīvais mitrums”.

| 5.12. | Iepriekšējo punktu apvienošanas dēļ vajadzīgās pārnumurēšanas rezultātā i) punkts pārdēvēts par h) punktu.
  Izlabota kļūda, jēdzienu “fileja” aizstājot ar jēdzienu “mojama”, jo šajā procesa posmā runa jau ir par mojama.
  Svītrots teksts “atlikušie liekie ārējie oksidētie tauki, kuri var būt kaitīgi vai radīt sliktu garšu”,
  un tas aizstāts ar tekstu
  “ārējās nepilnības, kas pasliktina produkta izskatu”. Šāds procesa apraksts ir precīzāks.
  Svītrota frāze “un tāpēc tālāk no mugurkaula”, jo tā ir lieka. |
| --- | --- |

5.12.

Izlabota kļūda, jēdzienu “fileja” aizstājot ar jēdzienu “mojama”, jo šajā procesa posmā runa jau ir par mojama.

Svītrots teksts “atlikušie liekie ārējie oksidētie tauki, kuri var būt kaitīgi vai radīt sliktu garšu”,

un tas aizstāts ar tekstu

“ārējās nepilnības, kas pasliktina produkta izskatu”. Šāds procesa apraksts ir precīzāks.

Svītrota frāze “un tāpēc tālāk no mugurkaula”, jo tā ir lieka.

| 5.13. | Minētās pārnumurēšanas dēļ j) punkts pārdēvēts par i) punktu. Šā punkta un vienotā dokumenta 3.2. punkta teksts grozīts, lai uzlabotu formulējumu, ieviestu jaunu iepakojuma veidu – plastmasas paplātes – un svītrotu aprakstošas frāzes.
  Iepriekšējā redakcija: “Iepakojums un identifikācija: produktu fasē vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisiņos, kas ir pienācīgi marķēti, sagrieztu dažāda svara gabalos vai šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā. To, sagrieztu šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā, var fasēt arī stikla burkās.
  Produkts jāfasē ražotnē, lai procesa nobeigumā būtu saglabātas fizikālās un ķīmiskās īpašības, it īpaši sāls saturs un relatīvais mitrums.”
  Jaunais teksts: “Iepakojums un identifikācija: produktu var fasēt vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisiņos, sagrieztu dažāda svara gabalos vai šķēlēs. To, sagrieztu šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā, var fasēt arī uz plastmasas paplātēm vai stikla burkās.
  Produkts jāfasē ražotnē, lai procesa nobeigumā būtu saglabātas fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.”
  Attiecīgi grozītas B iedaļā “Produkta apraksts” iekļautās atsauces uz gatavā izstrādājuma noformējumu. |
| --- | --- |

5.13.

Iepriekšējā redakcija: “Iepakojums un identifikācija: produktu fasē vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisiņos, kas ir pienācīgi marķēti, sagrieztu dažāda svara gabalos vai šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā. To, sagrieztu šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā, var fasēt arī stikla burkās.

Produkts jāfasē ražotnē, lai procesa nobeigumā būtu saglabātas fizikālās un ķīmiskās īpašības, it īpaši sāls saturs un relatīvais mitrums.”

Jaunais teksts: “Iepakojums un identifikācija: produktu var fasēt vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisiņos, sagrieztu dažāda svara gabalos vai šķēlēs. To, sagrieztu šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā, var fasēt arī uz plastmasas paplātēm vai stikla burkās.

Produkts jāfasē ražotnē, lai procesa nobeigumā būtu saglabātas fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.”

Attiecīgi grozītas B iedaļā “Produkta apraksts” iekļautās atsauces uz gatavā izstrādājuma noformējumu.

H iedaļa. Marķējums

| 5.14. | Iepriekš 5.7. punktā norādītā grozījuma dēļ specifikācijas H iedaļā ar nosaukumu “Marķējums” svītrota prasība par numurētām etiķetēm.
  Tāpat H iedaļā un vienotā dokumenta 3.6. punktā arī svītrota prasība izmantot AĢIN regulatīvās padomes logotipu, kurš nepareizi dēvēts par “aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipu”. Prasība izmantot Eiropas Savienības AĢIN logotipu, protams, saglabāta. Tāpēc H iedaļā un vienotā dokumenta 3.6. punktā teksts “uz marķējuma jābūt turpmāk norādītajam aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipam:” un attiecīgā logotipa attēls ir svītroti. |
| --- | --- |

5.14.

Tāpat H iedaļā un vienotā dokumenta 3.6. punktā arī svītrota prasība izmantot AĢIN regulatīvās padomes logotipu, kurš nepareizi dēvēts par “aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipu”. Prasība izmantot Eiropas Savienības AĢIN logotipu, protams, saglabāta. Tāpēc H iedaļā un vienotā dokumenta 3.6. punktā teksts “uz marķējuma jābūt turpmāk norādītajam aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipam:” un attiecīgā logotipa attēls ir svītroti.

VIENOTS DOKUMENTS

“Mojama de Isla Cristina”

ES Nr.: PGI-ES-01211- AM01 – 3.10.2018.

AĢIN (X) ACVN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Mojama de Isla Cristina”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produktu “Mojama de Isla Cristina” gatavo no tunzivs augstvērtīgās daļas, ko dēvē par fileju, izmantojot gan muguras, gan vēdera filejas daļas, kuras konservē, sālot un žāvējot dabiskos apstākļos vai speciāli šim nolūkam izveidotos tuneļos.

“Mojama de Isla Cristina” var būt Extra (“augstākās”) vai Primera (“pirmās”) šķiras.

Augstākā šķira: šī mojama ir pagatavota no filejas iekšdaļas, proti, tās, kura atrodas pie tunzivs mugurkaula.

Pirmā šķira: šī mojama ir pagatavota no tām filejas daļām, kas atrodas blakus tām, kuras izmanto augstākās šķiras produkta gatavošanā.

“Mojama de Isla Cristina” ārpuse ir tumšbrūna, savukārt iekšpusē ir redzamas tunzivs filejai raksturīgās svītras, kas pirmās šķiras gabalos ir daudz izteiktākas nekā augstākās šķiras gabalos. Griezumā vietā produkts ir dažādu toņu tumšsarkanā krāsā, filejas malās krāsa ir tumšāka; konsistence blīva un gluda, ne pārāk šķiedraina; produktam piemīt treknas zivs smarža un garša.

Gatavā izstrādājuma sāls saturs ir no 3 % līdz 9 %, ūdens aktivitāte – zem 0,90.

“Mojama de Isla Cristina” fasē vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisiņos, sagrieztu dažāda svara gabalos vai šķēlēs. To, sagrieztu šķēlēs, olīvu vai saulespuķu eļļā, var fasēt arī uz plastmasas paplātēm vai stikla burkās.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Mojama de Isla Cristina” gatavo no šādu sugu tunzivju filejas: Thunnus albacares, kas tirdzniecībā pazīstama kā dzeltenspuru tunzivs, gaišā tunzivs jeb rabil un Thunnus thynnus, kas tirdzniecībā pazīstama kā zilā tunzivs, ar dzīvsvaru virs 150 kg. Attiecībā uz “Mojama de Isla Cristina” izejvielas izcelsmes apgabalu ierobežojumu nav, taču ražošanā drīkst izmantot vienīgi savvaļas tunzivis.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic šādas darbības: tunzivs mazgāšana, griešana (ko tradicionāli dēvē par ronqueo), iegūto izcirtņu mazgāšana, sālīšana, atkārtota mazgāšana vēlamā sāļuma līmeņa iegūšanai, presēšana, fileju konservēšana žāvējot, aplīdzināšana un galīgā atlase iepakošanai.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Mojama de Isla Cristina” jāiepako ražotnē, lai procesa nobeigumā būtu saglabātas fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Katram ražotājam, kurš tirgo “Mojama de Isla Cristina”, uz ko attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, jāmarķē produkts ar etiķeti, kurā labi redzamā vietā iekļauta norāde “Mojama de Isla Cristina” un Eiropas Savienības AĢIN logotips.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Mojama de Isla Cristina” ražošanas apgabals ir Velvas (Huelva) provinces Islakristinas (Isla Cristina), Lepes (Lepe), Kartajas (Cartaya) un Ajamontes (Ayamonte) pašvaldības teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Mojama de Isla Cristina” ir Spānijas tirgū atzīta delikatese, kas izceļas ar rūpīgo pagatavošanas veidu, augsto cenu un ekskluzīvo patēriņu. Dažādās Spānijas vietās to var iegādāties pārtikas veikalos, kuri specializējas reģionālās gastronomijas delikatesēs.

“Mojama de Isla Cristina” un ģeogrāfisko apgabalu vieno saikne, kuras pamatā ir prestižs un reputācija, ko šis produkts ieguvis, pateicoties minētā apgabala zivju sālīšanas tradīcijai. Ar tunzivju zveju ļaudis šajā apgabalā ir nodarbojušies jau gadsimtiem un nodarbojas joprojām. Apgabalā saglabājušās lietpratīgas šā produkta pagatavošanas metodes, kas sakņojas no paaudzes paaudzē pārmantotajās zināšanās un pieredzē.

Visā Kadisas (Cádiz) līča piekrastē ir senas zvejošanas un tunzivju sālīšanas tradīcijas, kuru pirmsākumi meklējami feniķiešu un tartēsiešu laikos, kad viņi šā apgabala pirmajiem iedzīvotājiem iemācīja zvejas paņēmienus, un pastāv liecības, ka tajā laikā notikusi tunzivju zveja, kurā izmantoti tīklu labirinti.

Zvejniecība kā dzīvesveids piedzīvoja uzplaukumu, un, tā kā zivis bija nepieciešams iesālīt, lai tās varētu tirgot, Islakristinas, Ajamontes un Kartajas apkaimē, kā arī citviet gar Velvas piekrasti izveidojās daudzi zivju sālīšanas uzņēmumi, kuros tika gatavotas visu veidu tunzivis un citas makreļu dzimtas zivis, ko eksportēja uz visu pasauli.

Iedzīvotāji, kuri vēlāk apmetās uz dzīvi Spānijas dienvidos, turpināja nodarboties ar zvejniecību, attīstot šo nozari, kas saglabājusies līdz mūsu dienām ar pārmantotām tradicionālajām amatniecības metodēm, kuras izmanto tunzivs fileju apstrādē un sālīšanā.

Velvas tradicionālā sālīšanas nozare ir koncentrēta Islakristinas, Lepes un Ajamontes apgabalā, kur joprojām izmanto tradicionālos gatavošanas paņēmienus un kur valda sevišķi piemēroti klimatiskie apstākļi.

“Mojama de Isla Cristina” ir visnozīmīgākais sālītās tunzivs produkts, un tā ražošanas nozari galvenokārt veido mazi un vidēji ģimenes uzņēmumi, kurus vada to dibinātāji vai viņu mantinieki, un tas ir ļāvis produkta gatavošanas metodēm šajos uzņēmumos saglabāties līdz mūsdienām, sekojot senākajām tradīcijām un kvalitātes uzlabošanos nolūkos ieviešot tikai tās jaunās metodes, kuras uzlabo pārtikas produkta nekaitīgumu un nodrošina ražošanas procesa visaptverošu kontroli.

Produkta gatavošanas laikā ir nepieciešama zinātība un pieredze ikvienā procesa posmā: zivs liemeņa sadalīšanā, “Mojama de Isla Cristina” gatavošanai nepieciešamo fileju izgriešanā, griezumu veikšanā pareizajās vietās, sālīšanā, kur vajadzīga zinātība sāls daudzuma izvēlē, pēc tam mazgāšanā, kas jādara kontrolēti, lai nodrošinātu, ka tiek noskalots liekais (un vienīgi liekais) sāls daudzums, un, visbeidzot, žāvēšanā, kura vietējā mikroklimata ietekmē notiek optimālos apstākļos vai nu dabiskā vidē, vai speciāli šim nolūkam izveidotos tuneļos.

Kopš 2001. gada Islakristinā tiek rīkots festivāls Jornadas del Atún (“Tunzivju dienas”), kurā pulcējas nozares eksperti no visas pasaules, lai dalītos zināšanās par šo zivju sugu, kas ir tik nozīmīga tūrismam, ekonomikai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. Šo notikumu organizē Zilās tunzivs un vīna draugu apvienība (Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus Thynnus y Amantes del Vino), un, cildinot tradicionālo virtuvi, tajā rīkoto pasākumu vidū ir arī mojama profesionāla degustācija, kurā godalgas pasniedz par Islakristinas labākajām mojama; notiek arī “Augstās gastronomijas nedēļa” (Semana de Alta Gastronomía), kurā piedalās slaveni restorānu īpašnieki ar izsmalcinātiem tunzivju ēdieniem, un “Tunzivju kulinārijas izstāde” (Muestra Culinaria del Atún), kurā iesaistās lielākā daļa Islakristinas bāru, krogu, restorānu un viesu namu, degustāciju sacensībās piedāvājot izcilākos tunzivju ēdienus, kuru receptes zvejnieku ģimenēs ir pārmantotas no paaudzes paaudzē.

Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas publikācijā “Inventario Español de Productos Tradicionales” (1996) un Fundación Unicaja publicētajā pētījumā “Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía” (II sējums, 2006) “Mojama de Isla Cristina” ir iekļauts tradicionālo produktu sarakstā.

Par produkta reputāciju kulinārijas aprindās ārpus šīs pašvaldības teritorijas liecina laikraksta “ABC de Sevilla”2003. gada 1. aprīļa numurā publicētā reportāža “III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana”. Minētajā rakstā teikts, ka pasākumu atklāja restorāns Coral Playa no Laantiljas (La Antilla), kas atrodas Lepē (Velvā), un tā ēdienkartē bija Arasenas (Aracena) kalnu šķiņķis, “Mojama de Isla Cristina” un Velvas slavenās garneles.

2010. gadā rīkotajā gastronomijas pasākumā XIX Jornada Gastronómica de Granada viens no degustēšanai piedāvātajiem ēdieniem bija “Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo”.

“Mojama de Isla Cristina” ir minēts Spānijas un citu Eiropas zemju delikatešu izlasē “Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013”, kuru 2012. gada 7. decembrī publicēja pavārmākslas cienītājs Hosē Manuels Ruvio (José Manuel Rubio).

Restorāns Acánthum savā ēdienkartē piedāvā “Mojama de Isla Cristina” kā vienu no iecienītākajām uzkodām.

Arī restorāna Casa Machaquito ēdienkartē “Mojama de Isla Cristina” ir iekļauts kā vietējā apgabala gastronomijas produkts.

Hotel Eurostar Tartessos piederošais restorāns La Mirta internetā piedāvā plašu ēdienkarti, kurā ir gan “Mojama de Isla Cristina”, gan vēl divi augstu vērtēti Velvas provinces produkti – garneles un šķiņķis.

“Mojama de Isla Cristina” iekļauts arī pārtikas produktu uzziņu krājumā “Gruta”, kurā sniegts detalizēts apraksts ar produkta fizikālajām īpašībām un pagatavošanas norādījumi.

Produkta nosaukumu lieto arī sarunvalodā, kā par to liecina laikraksta ABC de Sevilla2000. gada 7. augusta izdevumā publicēts raksts, kurā ievietots izteiciens: “(..) tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina” (šis izteiciens nozīmē “pilnīgi izputējuši”).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Ar produkta specifikācijas pilno tekstu var iepazīties, izmantojot šo saiti:

https://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Isla_Cristina_modificado.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---