# Europeiska unionens C 150/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 150 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången6 maj 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 150

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången6 maj 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 150/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 150/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason) (
  1
  ) | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 150/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings) (
  1
  )

1

1

2020/C 150/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 150/03 | Eurons växelkurs — 5 maj 2020 | 3 |
| 2020/C 150/04 | Kommissionens beslut av den 16 april 2020 om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringar av tabellerna över rätt till internationella reduktionsenheter i unionens tabell över rätt till internationella reduktionsenheter i Europeiska unionens transaktionsförteckning | 4 |
| 2020/C 150/05 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 17 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 150/03

Eurons växelkurs — 5 maj 2020

3

2020/C 150/04

Kommissionens beslut av den 16 april 2020 om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringar av tabellerna över rätt till internationella reduktionsenheter i unionens tabell över rätt till internationella reduktionsenheter i Europeiska unionens transaktionsförteckning

4

2020/C 150/05

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

17

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 150/06 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 150/07 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 28 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 150/06

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

18

2020/C 150/07

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9813 – Blackstone/IQSA Holdings)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 150/01)

Kommissionen beslutade den 29 april 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9813. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9813. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9811 – Franklin Resources/Legg Mason)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 150/02)

Kommissionen beslutade den 29 april 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9811. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9811. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/3

---

Eurons växelkurs (1)

5 maj 2020

(2020/C 150/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0843 |
| JPY | japansk yen | 115,71 |
| DKK | dansk krona | 7,4612 |
| GBP | pund sterling | 0,87060 |
| SEK | svensk krona | 10,6980 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0525 |
| ISK | isländsk krona | 159,30 |
| NOK | norsk krona | 11,1730 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,978 |
| HUF | ungersk forint | 350,27 |
| PLN | polsk zloty | 4,5316 |
| RON | rumänsk leu | 4,8260 |
| TRY | turkisk lira | 7,6866 |
| AUD | australisk dollar | 1,6825 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5201 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4057 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7910 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5359 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 324,81 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,9018 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6575 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5735 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 372,93 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6674 |
| PHP | filippinsk peso | 54,863 |
| RUB | rysk rubel | 80,4713 |
| THB | thailändsk baht | 35,126 |
| BRL | brasiliansk real | 5,9576 |
| MXN | mexikansk peso | 25,8850 |
| INR | indisk rupie | 82,1435 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0843

JPY

japansk yen

115,71

DKK

dansk krona

7,4612

GBP

pund sterling

0,87060

SEK

svensk krona

10,6980

CHF

schweizisk franc

1,0525

ISK

isländsk krona

159,30

NOK

norsk krona

11,1730

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,978

HUF

ungersk forint

350,27

PLN

polsk zloty

4,5316

RON

rumänsk leu

4,8260

TRY

turkisk lira

7,6866

AUD

australisk dollar

1,6825

CAD

kanadensisk dollar

1,5201

HKD

Hongkongdollar

8,4057

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7910

SGD

singaporiansk dollar

1,5359

KRW

sydkoreansk won

1 324,81

ZAR

sydafrikansk rand

19,9018

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6575

HRK

kroatisk kuna

7,5735

IDR

indonesisk rupiah

16 372,93

MYR

malaysisk ringgit

4,6674

PHP

filippinsk peso

54,863

RUB

rysk rubel

80,4713

THB

thailändsk baht

35,126

BRL

brasiliansk real

5,9576

MXN

mexikansk peso

25,8850

INR

indisk rupie

82,1435

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 april 2020

om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringar av tabellerna över rätt till internationella reduktionsenheter i unionens tabell över rätt till internationella reduktionsenheter i Europeiska unionens transaktionsförteckning

(2020/C 150/04)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 av den 2 maj 2013 om upprättande av ett unionsregister i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG och nr 406/2009/EG samt om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 920/2010 och (EU) nr 1193/2011 (2), särskilt artikel 59.3, och

av följande skäl:

| (1) | Antalet internationella reduktionsenheter som verksamhetsutövare har rätt till fastställs i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 av den 8 november 2013 om fastställande av rätten till internationella reduktionsenheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(1)

Antalet internationella reduktionsenheter som verksamhetsutövare har rätt till fastställs i enlighet med bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 av den 8 november 2013 om fastställande av rätten till internationella reduktionsenheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG.

| (2) | De rätter till internationella reduktionsenheter som fastställs i enlighet med artikel 1.2–1.5 i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 uppdateras automatiskt varje år i unionsregistret på grundval av verifierade utsläpp. När det gäller nya anläggningar och nya luftfartygsoperatörer finns det inget ursprungligt värde. |
| --- | --- |

(2)

De rätter till internationella reduktionsenheter som fastställs i enlighet med artikel 1.2–1.5 i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 uppdateras automatiskt varje år i unionsregistret på grundval av verifierade utsläpp. När det gäller nya anläggningar och nya luftfartygsoperatörer finns det inget ursprungligt värde.

| (3) | Enligt artikel 2 i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 ska en medlemsstat underrätta kommissionen om ändringar i tabellen över rätt till internationella reduktionsenheter, och kommissionen ska i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 ålägga den centrala förvaltaren att göra motsvarande ändringar i tabellen över rätt till internationella reduktionsenheter som finns i EU:s transaktionsförteckning, om dessa ändringar är förenliga med direktiv 2003/87/EG och med de bestämmelser som antagits enligt artikel 11a i det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2 i kommissionens förordning (EU) nr 1123/2013 ska en medlemsstat underrätta kommissionen om ändringar i tabellen över rätt till internationella reduktionsenheter, och kommissionen ska i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 ålägga den centrala förvaltaren att göra motsvarande ändringar i tabellen över rätt till internationella reduktionsenheter som finns i EU:s transaktionsförteckning, om dessa ändringar är förenliga med direktiv 2003/87/EG och med de bestämmelser som antagits enligt artikel 11a i det direktivet.

| (4) | Genom en skrivelse av den 3 mars 2020 anmälde Österrike ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 3 mars 2020 anmälde Österrike ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (5) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Belgien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Belgien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (6) | Genom en skrivelse av den 19 mars 2020 anmälde Cypern ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 19 mars 2020 anmälde Cypern ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (7) | Genom en skrivelse av den 9 mars 2020 anmälde Tjeckien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 9 mars 2020 anmälde Tjeckien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (8) | Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 anmälde Danmark ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 anmälde Danmark ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (9) | Genom en skrivelse av den 24 mars 2020 anmälde Estland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 24 mars 2020 anmälde Estland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (10) | Genom en skrivelse av den 28 februari 2020 anmälde Finland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 28 februari 2020 anmälde Finland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (11) | Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Frankrike ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Frankrike ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (12) | Genom en skrivelse av den 16 mars 2020 anmälde Tyskland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 16 mars 2020 anmälde Tyskland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (13) | Genom en skrivelse av den 19 mars 2020 anmälde Irland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 19 mars 2020 anmälde Irland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (14) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Italien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Italien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (15) | Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Lettland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(15)

Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Lettland ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (16) | Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Malta ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Malta ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (17) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Nederländerna ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Nederländerna ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (18) | Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 anmälde Polen ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(18)

Genom en skrivelse av den 20 mars 2020 anmälde Polen ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (19) | Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Rumänien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Rumänien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (20) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Slovakien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(20)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2020 anmälde Slovakien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (21) | Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Spanien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(21)

Genom en skrivelse av den 23 mars 2020 anmälde Spanien ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (22) | Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Sverige ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(22)

Genom en skrivelse av den 18 mars 2020 anmälde Sverige ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (23) | Genom en skrivelse av den 25 mars 2020 anmälde Förenade kungariket ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013. |
| --- | --- |

(23)

Genom en skrivelse av den 25 mars 2020 anmälde Förenade kungariket ändringar i sin tabell över rätt till internationella reduktionsenheter för perioden 2008–2020 i enlighet med artikel 59.3 i kommissionens förordning (EU) nr 389/2013.

| (24) | Kommissionen har inte funnit att några ändringar som meddelats är oförenliga med direktiv 2003/87/EG eller med några åtgärder som antagits i enlighet med artikel 11a. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen har inte funnit att några ändringar som meddelats är oförenliga med direktiv 2003/87/EG eller med några åtgärder som antagits i enlighet med artikel 11a.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen ålägger den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringarna av tabellerna över rätt till internationella reduktionsenheter i Europeiska unionens transaktionsförteckning.

Artikel 2

Ändringarna av tabellerna över rätt till internationella reduktionsenheter anges i bilagan.

Utfärdat i Bryssel den 16 april 2020.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Verkställande vice ordförande

---

(1)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUT L 122, 3.5.2013, s. 1.

2

---

BILAGA

Österrike

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210600 | Laudamotion Executive GmbH | 1.5 | |
| 210636 | easyJet Europe Airline GmbH | 1.5 | |
| 210838 | Anisec Luftfahrt GmbH | 1.5 | |
| 142 | Jungbunzlauer Wulzeshofen | 1.3 | 104963 |
| 182 | Stölzle-Oberglas Köflach | 1.3 | 22133 |
| 168 | SCA Graphic Laakirchen AG | 1.3 | 2162 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210600

Laudamotion Executive GmbH

1.5

210636

easyJet Europe Airline GmbH

1.5

210838

Anisec Luftfahrt GmbH

1.5

142

Jungbunzlauer Wulzeshofen

1.3

104963

182

Stölzle-Oberglas Köflach

1.3

22133

168

SCA Graphic Laakirchen AG

1.3

2162

Belgien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 327 | Alpro | 1.3 | 5981 |
| 37 | Nelissen Steenfabrieken | 1.3 | 20477 |
| 271 | Wienerberger Rumst | 1.3 | 39225 |
| 210663 | Asfaltcentrale Willemen Infra Doel | 1.2 | |
| 630 | BPB Belgium | 1.3 | 24806 |
| 292 | Etex Building Performance | 1.3 | 16949 |
| 210011 | EON - WKK Oleon Ertvelde | 1.2 | |
| 210012 | E.ON - WKK Promat Tisselt | 1.2 | |
| 210664 | A&S Energie | 1.2 | |
| 210661 | Agristo Wielsbeke | 1.2 | |
| 210659 | Agristo Harelbeke | 1.2 | |
| 220 | Clarebout Potatoes | 1.3 | 26474 |
| 741 | Sibelco | 1.3 | 10225 |
| 210133 | Provital | 1.2 | |
| 211998 | Advachem | 1.2 | |
| 279 | GSK Wavre | 1.3 | 13689 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

327

Alpro

1.3

5981

37

Nelissen Steenfabrieken

1.3

20477

271

Wienerberger Rumst

1.3

39225

210663

Asfaltcentrale Willemen Infra Doel

1.2

630

BPB Belgium

1.3

24806

292

Etex Building Performance

1.3

16949

210011

EON - WKK Oleon Ertvelde

1.2

210012

E.ON - WKK Promat Tisselt

1.2

210664

A&S Energie

1.2

210661

Agristo Wielsbeke

1.2

210659

Agristo Harelbeke

1.2

220

Clarebout Potatoes

1.3

26474

741

Sibelco

1.3

10225

210133

Provital

1.2

211998

Advachem

1.2

279

GSK Wavre

1.3

13689

Cypern

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210168 | TUS Airways Ltd | 1.5 | |
| 210705 | CHARLIE AIRLINES LTD | 1.5 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210168

TUS Airways Ltd

1.5

210705

CHARLIE AIRLINES LTD

1.5

Tjeckien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 208023 | Pittsburgh Corning CR | 1.2 | |
| 210084 | Papírna APIS s.r.o. | 1.2 | |
| 32 | Huhtamaki Česká republika, a.s. | 1.3 | 4805 |
| 127 | ČEZ, a. s. - Elektrárna Prunéřov 2 | 1.3 | 3484452 |
| 272 | SAINT-GOBAIN ADFORS CZ - Litomyšl | 1.3 | 28742 |
| 283 | Vápenka Čertovy schody | 1.3 | 194885 |
| 284 | CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o. | 1.3 | 17247 |
| 207687 | ABS Jets Inc. | 1.5 | |
| 209931 | PLORISTA LIMITED | 1.5 | |
| 426 | SPP Storage - PZP Dolní Bojanovice | 1.3 | 1384 |
| 314 | LASSELSBERGER - závod Chlumčany | 1.3 | 35526 |
| 397 | Rýnovická energetická s.r.o. | 1.3 | 3383 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

208023

Pittsburgh Corning CR

1.2

210084

Papírna APIS s.r.o.

1.2

32

Huhtamaki Česká republika, a.s.

1.3

4805

127

ČEZ, a. s. - Elektrárna Prunéřov 2

1.3

3484452

272

SAINT-GOBAIN ADFORS CZ - Litomyšl

1.3

28742

283

Vápenka Čertovy schody

1.3

194885

284

CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o.

1.3

17247

207687

ABS Jets Inc.

1.5

209931

PLORISTA LIMITED

1.5

426

SPP Storage - PZP Dolní Bojanovice

1.3

1384

314

LASSELSBERGER - závod Chlumčany

1.3

35526

397

Rýnovická energetická s.r.o.

1.3

3383

Danmark

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210839 | Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a | 1.2 | |
| 291 | CP KELCO ApS | 1.3 | 50095 |
| 210419 | De Danske Gærfabrikker A/S | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210839

Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a

1.2

291

CP KELCO ApS

1.3

50095

210419

De Danske Gærfabrikker A/S

1.2

Estland

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 206959 | KKT Oil OÜ | 1.3 | |
| 206191 | Enefit Õlitööstus | 1.3 | |
| 2 | Eesti elektrijaam | 1.3 | 4224836 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

206959

KKT Oil OÜ

1.3

206191

Enefit Õlitööstus

1.3

2

Eesti elektrijaam

1.3

4224836

Finland

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210165 | Nikkilän voimalaitos | 1.1 | 5568 |
| 210671 | Helsinki Data Center | 1.2 | |
| 210700 | Renkomäen lämpökeskus | 1.2 | |
| 416 | Äänekosken tehtaat | 1.3 | 22973 |
| 210687 | Lk300 Terrafame Sotkamo | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210165

Nikkilän voimalaitos

1.1

5568

210671

Helsinki Data Center

1.2

210700

Renkomäen lämpökeskus

1.2

416

Äänekosken tehtaat

1.3

22973

210687

Lk300 Terrafame Sotkamo

1.2

Frankrike

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210608 | SYNUTRA | 1.2 | |
| 210623 | Station de Sauveterre de Guyenne | 1.2 | |
| 210662 | Chaudiere Ajinomoto Foods Europe | 1.2 | |
| 210721 | COGESTAR 3 - Cogé McCain Matougues | 1.2 | |
| 210722 | COGESTAR 3 - McCain Harnes | 1.2 | |
| 210723 | Ecoslops Provence | 1.2 | |
| 210725 | COGESTAR 3 - CEA Saclay | 1.2 | |
| 210797 | ESTIA - Chaufferie de la Haye | 1.2 | |
| 211358 | LYONDELLBASELL SERVICES France | 1.2 | |
| 211718 | CHARTRES METROPOLE ENERGIES | 1.2 | |
| 211758 | Spie Batignolles Malet - Grands Chantiers - PE 15 | 1.2 | |
| 211858 | OMYA - Site d’Orgon | 1.2 | |
| 211959 | KNAUF INSULATION LANNEMEZAN - Illange | 1.2 | |
| 211960 | INTERXION FRANCE - MRS2 | 1.2 | |
| 212100 | TRX | 1.2 | |
| 212180 | Orange- Datacenter Chartres | 1.2 | |
| 212220 | CHEVRON ORONITE - Usine de Gonfreville L’Orcher | 1.2 | |
| 212280 | Centrale d’énergie Hôpital de Mercy | 1.2 | |
| 212401 | Fresenius Medical Care SMAD | 1.2 | |
| 210666 | Azul Linhas Aéreas Brasileiras SA. | 1.5 | |
| 210737 | AB Air Holdings | 1.5 | |
| 210858 | Symphony Master (Jersey) Limited | 1.5 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210608

SYNUTRA

1.2

210623

Station de Sauveterre de Guyenne

1.2

210662

Chaudiere Ajinomoto Foods Europe

1.2

210721

COGESTAR 3 - Cogé McCain Matougues

1.2

210722

COGESTAR 3 - McCain Harnes

1.2

210723

Ecoslops Provence

1.2

210725

COGESTAR 3 - CEA Saclay

1.2

210797

ESTIA - Chaufferie de la Haye

1.2

211358

LYONDELLBASELL SERVICES France

1.2

211718

CHARTRES METROPOLE ENERGIES

1.2

211758

Spie Batignolles Malet - Grands Chantiers - PE 15

1.2

211858

OMYA - Site d’Orgon

1.2

211959

KNAUF INSULATION LANNEMEZAN - Illange

1.2

211960

INTERXION FRANCE - MRS2

1.2

212100

TRX

1.2

212180

Orange- Datacenter Chartres

1.2

212220

CHEVRON ORONITE - Usine de Gonfreville L’Orcher

1.2

212280

Centrale d’énergie Hôpital de Mercy

1.2

212401

Fresenius Medical Care SMAD

1.2

210666

Azul Linhas Aéreas Brasileiras SA.

1.5

210737

AB Air Holdings

1.5

210858

Symphony Master (Jersey) Limited

1.5

Tyskland

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 | Einheitliche Anlage Bremen | 1.3 | 6449750 |
| 203410 | Schmiede | 1.3 | 0 |
| 341 | Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH | 1.3 | 29148 |
| 390 | Ziegelei Wolfersdorf | 1.3 | 17982 |
| 203168 | Brennen von Dachziegeln - Betrieb Hüllhorst | 1.3 | 0 |
| 2.0.1937 | Fliesenwerk BLINK | 1.3 | 0 |
| 616 | Papiererzeugung Stockstadt | 1.3 | 359889 |
| 202756 | Papierproduktion Schwedt | 1.3 | 0 |
| 879 | DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven | 1.3 | 58097 |
| 1444 | GuD und Heizkraftwerk Nord | 1.1 | 393145 |
| 4141 | Reservedampferzeuger | 1.3 | 82932 |
| 207202 | Geothermieanlage Unterföhring | 1.3 | 0 |
| 208751 | Heizkraftwerk Klingenhof | 1.3 | 0 |
| 4155 | Verdichterstation Radeland | 1.3 | 1793 |
| 206995 | Verdichterstation Embsen - Gasturbinenanlage | 1.3 | 0 |
| 202625 | Vinna-Anlage | 1.3 | 0 |
| 210670 | Keramikbrennung | 1.2 | |
| 209081 | BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei | 1.1 | 0 |
| 210642 | Heizwerk Europaviertel | 1.2 | |
| 210681 | Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen) | 1.2 | |
| 210939 | HW Treptow | 1.2 | |
| 210665 | Holzheizkraftwerk Horn | 1.2 | |
| 210680 | Gasmotoren-BHKW Ramstein | 1.2 | |
| 210688 | Stawag - BHKW Campus Melaten | 1.2 | |
| 210603 | Heizkraftwerk Gera-Lusan | 1.2 | |
| 210658 | Heizkraftwerk Gera-Tinz | 1.2 | |
| 210686 | HKW Robert-Bosch-Straße | 1.2 | |
| 211499 | Dampfkesselanlage M228 | 1.2 | |
| 210167 | Gasturbine 4 | 1.2 | |
| 210532 | Heizkraftwerk Adlerstraße | 1.2 | |
| 210880 | Blockheizkraftwerk Hollerstauden | 1.2 | |
| 210625 | Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3 | 1.2 | |
| 211738 | Erdgasempfangststation Lubmin 2 | 1.2 | |
| 210639 | Polypropylen-Anlage Schkopau | 1.2 | |
| 211198 | Acetylenanlage | 1.2 | |
| 209864 | Polyethylenanlage I, Geb T02 | 1.2 | |
| 209866 | Polyethylenanlage III, Geb T07 | 1.2 | |
| 210674 | Blockweichschaumproduktionsanlage | 1.2 | |
| 210628 | PVC-Anlage | 1.2 | |
| 210617 | Polyamid-Anlage | 1.2 | |
| 210878 | Anlage 73 - Herstellung von Industrieklebstoffen | 1.2 | |
| 210601 | Otto Bock Kunststoff GmbH | 1.2 | |
| 210596 | HDPE-Anlage, GUR-Straße | 1.2 | |
| 210164 | PAV-Fabrik | 1.2 | |
| 211199 | Imidazol-Fabrik I | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

60

Einheitliche Anlage Bremen

1.3

6449750

203410

Schmiede

1.3

0

341

Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH

1.3

29148

390

Ziegelei Wolfersdorf

1.3

17982

203168

Brennen von Dachziegeln - Betrieb Hüllhorst

1.3

0

2.0.1937

Fliesenwerk BLINK

1.3

0

616

Papiererzeugung Stockstadt

1.3

359889

202756

Papierproduktion Schwedt

1.3

0

879

DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven

1.3

58097

1444

GuD und Heizkraftwerk Nord

1.1

393145

4141

Reservedampferzeuger

1.3

82932

207202

Geothermieanlage Unterföhring

1.3

0

208751

Heizkraftwerk Klingenhof

1.3

0

4155

Verdichterstation Radeland

1.3

1793

206995

Verdichterstation Embsen - Gasturbinenanlage

1.3

0

202625

Vinna-Anlage

1.3

0

210670

Keramikbrennung

1.2

209081

BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei

1.1

0

210642

Heizwerk Europaviertel

1.2

210681

Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen)

1.2

210939

HW Treptow

1.2

210665

Holzheizkraftwerk Horn

1.2

210680

Gasmotoren-BHKW Ramstein

1.2

210688

Stawag - BHKW Campus Melaten

1.2

210603

Heizkraftwerk Gera-Lusan

1.2

210658

Heizkraftwerk Gera-Tinz

1.2

210686

HKW Robert-Bosch-Straße

1.2

211499

Dampfkesselanlage M228

1.2

210167

Gasturbine 4

1.2

210532

Heizkraftwerk Adlerstraße

1.2

210880

Blockheizkraftwerk Hollerstauden

1.2

210625

Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3

1.2

211738

Erdgasempfangststation Lubmin 2

1.2

210639

Polypropylen-Anlage Schkopau

1.2

211198

Acetylenanlage

1.2

209864

Polyethylenanlage I, Geb T02

1.2

209866

Polyethylenanlage III, Geb T07

1.2

210674

Blockweichschaumproduktionsanlage

1.2

210628

PVC-Anlage

1.2

210617

Polyamid-Anlage

1.2

210878

Anlage 73 - Herstellung von Industrieklebstoffen

1.2

210601

Otto Bock Kunststoff GmbH

1.2

210596

HDPE-Anlage, GUR-Straße

1.2

210164

PAV-Fabrik

1.2

211199

Imidazol-Fabrik I

1.2

Irland

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210702 | Equinix DB3 | 1.2 | |
| 210704 | Equinix DB1 | 1.2 | |
| 211260 | MSD Ireland (Biotech Dublin) | 1.2 | |
| 203640 | Alltech Inc | 1.5 | |
| 204963 | First Virtual Air LLC | 1.5 | |
| 203656 | Orange Crimson Aviation LLC | 1.5 | |
| 204157 | General Dynamics Land Systems | 1.5 | |
| 204542 | Quest AVTN | 1.5 | |
| 204603 | Guthy Renker Aviation | 1.5 | |
| 204639 | Nestle Purina PetCare | 1.5 | |
| 204765 | Premier Executive Jets Ltd | 1.5 | |
| 205278 | Konfara Company | 1.5 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210702

Equinix DB3

1.2

210704

Equinix DB1

1.2

211260

MSD Ireland (Biotech Dublin)

1.2

203640

Alltech Inc

1.5

204963

First Virtual Air LLC

1.5

203656

Orange Crimson Aviation LLC

1.5

204157

General Dynamics Land Systems

1.5

204542

Quest AVTN

1.5

204603

Guthy Renker Aviation

1.5

204639

Nestle Purina PetCare

1.5

204765

Premier Executive Jets Ltd

1.5

205278

Konfara Company

1.5

Italien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 326 | Stabilimento Ferrari di Maranello | 1.3 | 11981 |
| 210621 | Ernest SpA | 1.5 | |
| 210667 | Cartiera di Salerno | 1.2 | |
| 210668 | Stabilimento Pratella - Montelupo Fi.no | 1.2 | |
| 210679 | Ceramiche Mariner | 1.2 | |
| 210717 | Flightpartner Ltd | 1.5 | |
| 210840 | Keritaly S.p.a. | 1.2 | |
| 210859 | C.le di produzione calore terleriscaldamento BG | 1.2 | |
| 210898 | SAXAGRES SpA | 1.2 | |
| 210938 | ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO | 1.2 | |
| 211218 | Sito di Rosia | 1.2 | |
| 211318 | Centrale di Riserva Leinì | 1.2 | |
| 211398 | Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria | 1.2 | |
| 211439 | Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA | 1.2 | |
| 211458 | AMA Rozzano | 1.2 | |
| 211699 | CHP Bracco - Cesano Maderno | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

326

Stabilimento Ferrari di Maranello

1.3

11981

210621

Ernest SpA

1.5

210667

Cartiera di Salerno

1.2

210668

Stabilimento Pratella - Montelupo Fi.no

1.2

210679

Ceramiche Mariner

1.2

210717

Flightpartner Ltd

1.5

210840

Keritaly S.p.a.

1.2

210859

C.le di produzione calore terleriscaldamento BG

1.2

210898

SAXAGRES SpA

1.2

210938

ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO

1.2

211218

Sito di Rosia

1.2

211318

Centrale di Riserva Leinì

1.2

211398

Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria

1.2

211439

Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA

1.2

211458

AMA Rozzano

1.2

211699

CHP Bracco - Cesano Maderno

1.2

Lettland

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210127 | CBF SIA ”Binders” Vangažu asfaltbetona rūpnīca | 1.2 | |
| 210002 | SIA Energia Verde ”Koģenerācijas elektrostacija” | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210127

CBF SIA ”Binders” Vangažu asfaltbetona rūpnīca

1.2

210002

SIA Energia Verde ”Koģenerācijas elektrostacija”

1.2

Malta

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210657 | Air X Charter Ltd | 1.5 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210657

Air X Charter Ltd

1.5

Nederländerna

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 | Parenco B.V. | 1.3 | 129743 |
| 210677 | AMS05 - AMS07 | 1.2 | |
| 210685 | Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+) | 1.2 | |
| 211579 | BECC B.V. | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

90

Parenco B.V.

1.3

129743

210677

AMS05 - AMS07

1.2

210685

Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+)

1.2

211579

BECC B.V.

1.2

Polen

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 363 | Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o. | 1.3 | 40150 |
| 371 | Stalownia | 1.3 | 96722 |
| 438 | Instalacja produkcji papieru | 1.3 | 9621 |
| 447 | Packprofil Sp. z o.o. | 1.3 | 2537 |
| 508 | LINIA PRODUKCJI SZKŁA | 1.3 | 73736 |
| 811 | URSA Polska Sp. z o.o. | 1.3 | 8045 |
| 210697 | INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY | 1.2 | |
| 210718 | ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY | 1.2 | |
| 211478 | Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o. | 1.2 | |
| 211578 | AMC Aviation sp. z o.o. | 1.5 | |
| 212018 | Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

363

Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o.

1.3

40150

371

Stalownia

1.3

96722

438

Instalacja produkcji papieru

1.3

9621

447

Packprofil Sp. z o.o.

1.3

2537

508

LINIA PRODUKCJI SZKŁA

1.3

73736

811

URSA Polska Sp. z o.o.

1.3

8045

210697

INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY

1.2

210718

ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY

1.2

211478

Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o.

1.2

211578

AMC Aviation sp. z o.o.

1.5

212018

Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych

1.2

Rumänien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210324 | S.C. Kronochem Sebes S.R.L. | 1.2 | |
| 210540 | TERMOFICARE ORADEA SA. | 1.2 | |
| 212300 | COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE SA. | 1.2 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210324

S.C. Kronochem Sebes S.R.L.

1.2

210540

TERMOFICARE ORADEA SA.

1.2

212300

COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE SA.

1.2

Slovakien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 206184 | OFZ a. s., prevádzka Široká | 1.3 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

206184

OFZ a. s., prevádzka Široká

1.3

Spanien

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 825 | Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica SA | 1.1 | 13738 |
| | AENA SME, SA. | 1.2 | |
| 211118 | Desimpacte de Purins Voltregà, SA | 1.2 | |
| | Rosa Gres, SL | 1.2 | |
| 210777 | Tractaments de Juneda, SA. | 1.2 | |
| | Aeropuerto de Tenerife Sur | 1.2 | |
| | Aeropuerto de Palma de Mallorca | 1.2 | |
| | Aeropuerto de Fuerteventura | 1.2 | |
| | Hospital Universitario Virgen del Rocío | 1.2 | |
| | Aeropuerto de Gran Canaria | 1.2 | |
| | Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus | 1.2 | |
| | Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L. | 1.2 | |
| | Equipe Cerámicas, SL | 1.2 | |
| | Institut Català de la Salut - Hospital Universitat Vall d’Hebron | 1.2 | |
| | AENA SME, SA - Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol | 1.2 | |
| 211119 | Desimpacte de purins Alcarràs, SA | 1.2 | |
| | Hospital Universitario de Burgos | 1.2 | |
| 212181 | NATURGY GENERACION, SLU - CTCC La Plana del Vent Gas | 1.2 | |
| | Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U. | 1.2 | |
| | HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA | 1.2 | |
| | LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L. | 1.2 | |
| | CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS | 1.2 | |
| | CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES | 1.2 | |
| | BEST SURFACE | 1.2 | |
| 567 | Smalticeram España SA. | 1.3 | 7601 |
| 984 | Nuevas Atomizadas, S.L.U | 1.3 | 27945 |
| 1000 | Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop. | 1.3 | 5315 |
| 460 | Papelera del Principado SA. | 1.3 | 29010 |
| 1043 | Mercedes-Benz España, SAU - Fábrica de Vitoria | 1.4 | 3985 |
| 210817 | Jet 4U | 1.5 | |
| | AllianceJet LLC | 1.5 | |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

825

Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica SA

1.1

13738

AENA SME, SA.

1.2

211118

Desimpacte de Purins Voltregà, SA

1.2

Rosa Gres, SL

1.2

210777

Tractaments de Juneda, SA.

1.2

Aeropuerto de Tenerife Sur

1.2

Aeropuerto de Palma de Mallorca

1.2

Aeropuerto de Fuerteventura

1.2

Hospital Universitario Virgen del Rocío

1.2

Aeropuerto de Gran Canaria

1.2

Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus

1.2

Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L.

1.2

Equipe Cerámicas, SL

1.2

Institut Català de la Salut - Hospital Universitat Vall d’Hebron

1.2

AENA SME, SA - Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol

1.2

211119

Desimpacte de purins Alcarràs, SA

1.2

Hospital Universitario de Burgos

1.2

212181

NATURGY GENERACION, SLU - CTCC La Plana del Vent Gas

1.2

Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U.

1.2

HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA

1.2

LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L.

1.2

CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS

1.2

CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES

1.2

BEST SURFACE

1.2

567

Smalticeram España SA.

1.3

7601

984

Nuevas Atomizadas, S.L.U

1.3

27945

1000

Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop.

1.3

5315

460

Papelera del Principado SA.

1.3

29010

1043

Mercedes-Benz España, SAU - Fábrica de Vitoria

1.4

3985

210817

Jet 4U

1.5

AllianceJet LLC

1.5

Sverige

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 190 | KVV HVC Sörby | 1.3 | 477 |
| 205887 | Panncentralen Höganäs-Bjuf | 1.2 | |
| 209062 | PC Heden Mora | 1.2 | |
| 204948 | Värmekällan | 1.3 | |
| 480 | Södra Cell Värö | 1.3 | 21501 |
| 209074 | KVV Transtorp | 1.2 | |
| 448 | Svenska Pappersbruket AB | 1.3 | 17611 |
| 479 | Södra Cell Mörrum | 1.3 | 37608 |
| 480 | Södra Cell Värö | 1.3 | 21501 |
| 496 | Hagfors Jernverk | 1.3 | 24101 |
| 207662 | Arninge fjärrvärmeanläggning | 1.2 | |
| 210528 | Mossarp | 1.2 | |
| 434 | Skärblacka bruk | 1.3 | 59013 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

190

KVV HVC Sörby

1.3

477

205887

Panncentralen Höganäs-Bjuf

1.2

209062

PC Heden Mora

1.2

204948

Värmekällan

1.3

480

Södra Cell Värö

1.3

21501

209074

KVV Transtorp

1.2

448

Svenska Pappersbruket AB

1.3

17611

479

Södra Cell Mörrum

1.3

37608

480

Södra Cell Värö

1.3

21501

496

Hagfors Jernverk

1.3

24101

207662

Arninge fjärrvärmeanläggning

1.2

210528

Mossarp

1.2

434

Skärblacka bruk

1.3

59013

Förenade kungariket

| ID | Namn | Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013 | Ursprunglig rätt |
| --- | --- | --- | --- |
| 210464 | Centrica King’s Lynn | 1.2 | |
| 210580 | Conrad Chatterley | 1.2 | |
| 210585 | John Anderson Campus DEN | 1.2 | |
| 210586 | Spondon Power Station | 1.2 | |
| 210626 | Aoka Mizu | 1.2 | |
| 210627 | Afan Way Power Station | 1.2 | |
| 210669 | Pelagia Grimsby | 1.2 | |
| 210699 | Glenfiddich Distillery | 1.2 | |
| 210757 | Knitting Wife Beck Power Station | 1.2 | |
| 210881 | Carrhill-1 Electricity Generating Plant | 1.2 | |
| 210918 | The 100 Bishopsgate Partnership | 1.2 | |
| 210978 | Blackwater Power Station | 1.2 | |
| 210979 | Thundersley Power Station | 1.2 | |
| 210981 | Glen Ord Complex | 1.2 | |
| 210982 | Burghead Maltings | 1.2 | |
| 210983 | Roseisle Complex | 1.2 | |
| 211038 | Spalding Energy Expansion | 1.2 | |
| 211178 | SKELMERSDALE-1 | 1.2 | |
| 211518 | Rockingham | 1.2 | |
| 211618 | Arla Foods Stourton Dairy | 1.2 | |
| 211638 | LD7 Generator System | 1.2 | |
| 211658 | Gascoigne Wood Power Plant | 1.2 | |
| 211958 | Middlewich | 1.2 | |
| 878 | North tees Aromatics | 1.3 | 115552 |
| 825 | Ibstock Brick Ltd Leicester Factory | 1.3 | 25683 |
| 210493 | Pegasus Administracao e Participacoes LTDA | 1.5 | 0 |
| 210495 | easyJet UK Limited | 1.5 | 0 |
| 210591 | WIZZ AIR UK LIMITED | 1.5 | 0 |
| 210607 | Air Charter Scotland Limited | 1.5 | 0 |
| 210612 | Select Management Resources,LLC | 1.5 | 0 |
| 210618 | NORWEGIAN AIR UK LIMITED | 1.5 | 0 |
| 210638 | Volare Aviation Ltd | 1.5 | 0 |
| 211338 | SDJ INTERNATIONAL LIMITED | 1.5 | 0 |
| 211538 | Jade Global Services FZE | 1.5 | 0 |
| 211798 | ACASS Kanada Ltd | 1.5 | 0 |
| 210676 | SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG | 1.5 | 62 |
| 210689 | Horizon Air LLP | 1.5 | 84 |
| 211498 | LUGHNASA MANAGEMENT LLC | 1.5 | 2 |
| 211698 | Lord Norman Foster Of Thames bank | 1.5 | 59 |

ID

Namn

Berörd artikel i kommissionens förordning 1123/2013

Ursprunglig rätt

210464

Centrica King’s Lynn

1.2

210580

Conrad Chatterley

1.2

210585

John Anderson Campus DEN

1.2

210586

Spondon Power Station

1.2

210626

Aoka Mizu

1.2

210627

Afan Way Power Station

1.2

210669

Pelagia Grimsby

1.2

210699

Glenfiddich Distillery

1.2

210757

Knitting Wife Beck Power Station

1.2

210881

Carrhill-1 Electricity Generating Plant

1.2

210918

The 100 Bishopsgate Partnership

1.2

210978

Blackwater Power Station

1.2

210979

Thundersley Power Station

1.2

210981

Glen Ord Complex

1.2

210982

Burghead Maltings

1.2

210983

Roseisle Complex

1.2

211038

Spalding Energy Expansion

1.2

211178

SKELMERSDALE-1

1.2

211518

Rockingham

1.2

211618

Arla Foods Stourton Dairy

1.2

211638

LD7 Generator System

1.2

211658

Gascoigne Wood Power Plant

1.2

211958

Middlewich

1.2

878

North tees Aromatics

1.3

115552

825

Ibstock Brick Ltd Leicester Factory

1.3

25683

210493

Pegasus Administracao e Participacoes LTDA

1.5

0

210495

easyJet UK Limited

1.5

0

210591

WIZZ AIR UK LIMITED

1.5

0

210607

Air Charter Scotland Limited

1.5

0

210612

Select Management Resources,LLC

1.5

0

210618

NORWEGIAN AIR UK LIMITED

1.5

0

210638

Volare Aviation Ltd

1.5

0

211338

SDJ INTERNATIONAL LIMITED

1.5

0

211538

Jade Global Services FZE

1.5

0

211798

ACASS Kanada Ltd

1.5

0

210676

SIXT GMBH & CO AUTOVERMIETUNG KG

1.5

62

210689

Horizon Air LLP

1.5

84

211498

LUGHNASA MANAGEMENT LLC

1.5

2

211698

Lord Norman Foster Of Thames bank

1.5

59

---

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/17

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2020/C 150/05)

Image 1

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro som är avsett att sättas i omlopp och som utges av Belgien

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt med valören 2 euro avsedda att sättas i omlopp, om vissa villkor är uppfyllda. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Belgien

Tema: Jan van Eyck

Beskrivning: Åtsidan upptas av en bröstbild av den kände flamländske konstnären Jan van Eyck. Till vänster om bilden syns hans namnteckning samt två penslar ovanpå en palett, som även innehåller initialerna LL för myntets formgivare, Luc Luycx. Omskriften ovan lyder J. van Eyck.

Eftersom mynten präglas av kungl. nederländska myntverket återfinns nedtill myntortsmärket för Utrecht, en merkuriistav, jämte det belgiska myntmästarmärket, Herzeles kommunvapen. Landskoden BE och årtalet 2020 är placerade till höger om bröstbilden.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 155 000

Utgivning: Andra halvåret 2020

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/18

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 150/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Pays d’Oc”

PGI-FR-A1367-AM03

Datum för meddelandet: 23.1.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Druvbestånd

I kapitel I i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” kompletteras punkt 5 gällande druvbeståndet med tillägg av följande sekundära druvsorter:

Röda viner och roséviner: cabernet cortis N.

Vita viner: cabernet blanc B, muscaris B, soreli B och souvignier gris B.

Dessa fem sorter ingår i förteckningen över de 16 druvsorter som anses ”resistenta” mot bladmögel och mjöldagg som införts i den officiella klassificeringen av druvsorter för vinframställning 2017 och 2018 efter studier och försök. Sorterna har lagts till i produktspecifikationen i egenskap av ”sekundära druvsorter för innovation”. Deras förekomst i druvblandningarna får utgöra högst 15 % av volymen av vin som framställs under den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”. Dessa sorter har en polygenisk resistens som ger en bättre garanti på lång sikt för resistens mot bladmögel och mjöldagg. Både bladmögel och mjöldagg är svampsjukdomar som har svårt att övervinna en polygenisk resistens.

Dessa druvsorter gör det möjligt att minska användningen av syntetiska växtskyddsmedel för att skydda odlingarna, samtidigt som de organoleptiska egenskaperna hos vinerna med den skyddade geografiska beteckningen respekteras.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Pays d’Oc

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

Vin av övermogna druvor

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Allmänt

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” får endast användas till stilla viner, mousserande kvalitetsviner och vin av övermogna druvor (av typerna röda, vita, rosé, ”gris” och ”gris de gris”).

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” är uppdelad på ett stort sortiment av produkter, varav över 90 % av volymen är druvsortsviner. Utöver Medelhavssorter som grenache, cinsault och syrah, som i första hand används för att producera fruktiga och lätta roséviner (även av typen ”gris”), har de druvsorter som planterats in på senare tid, som merlot, cabernet-sauvignon och pinot noir, möjliggjort en produktion av strukturerade röda viner med aromer av röda bär och frukter.

Analytiska parametrar utöver de som anges nedan ska följa gällande allmän lagstiftning.

Beskrivning av de stilla vinerna

De vita vinerna drar åt gult, ofta med skiftningar från grönt till guldgult, och framställs exempelvis av druvsorterna viognier, sauvignon och chardonnay. De har en markerad mineralitet och mer generellt har dessa livliga och aromatiska vita viner en viss aromatisk kraft som går från citrus till blommiga toner (vita blommor, viol) förstärkt med en udd av livlighet.

Rosévinerna, med skiftningar i violett till blekrosa för vinerna av typen ”gris” och ”gris de gris”, har ett friskt och lätt uttryck, med finess och harmoniska toner av frukt (svarta vinbär, jordgubbar) och blommor. Det är särskilt druvsorterna cinsaut, grenache och syrah som har dessa kvalitativa egenskaper.

De röda vinerna är oftast mer eller mindre kraftfullt granatröda och doftpanelen är mer eller mindre markerad i en skala från röda bär (svarta vinbär, hallon, körsbär ...) till mer tydliga inslag av kryddor, lakrits eller kakao. Tack vare den utmärkta mognaden har de gott om mjuka tanniner och en tät färg. En del cuvéer lagras huvudsakligen som druvblandningar, där varje druvsort bidrar med sina smaker (läder, undervegetation), sin färgintensitet (mörkröd, blåröd) och sin tanninstruktur tack vare moderna vinframställningsmetoder.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 10 |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Beskrivning av de mousserande kvalitetsvinerna

Under 1990-talet utvecklades ett sortiment mousserande kvalitetsvin till druvsortsviner och kunde börja saluföras med sin druvbeteckning. Dessa viner har samma färger och aromatiska kännetecken som de stilla vinerna och kännetecknas av friskheten och den aromatiska finessen hos de druvsorter som är bäst anpassade till regionen Pays d’Oc, framför allt chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier och muscat à petits grains. De mousserande kvalitetsvinerna har fina och eleganta bubblor och blommiga eller fruktiga aromer beroende på vilka druvsorter som används vid framställningen. Användningen av anpassade vinifieringstekniker gör att man bevarar druvsorternas inneboende egenskaper, särskilt deras fruktiga primäraromer och deras livlighet. Den ekonomiska struktureringen av sektorn har lett till att det bildats enheter för framställning av mousserande viner som verkar som tjänsteleverantörer (med anpassade metoder för varje kund).

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Beskrivning av vinerna av övermogna druvor

Mindre produktioner kan delas upp i viner av övermogna druvor eller av druvor med ädelröta – dessa är rika på socker och utvecklar mycket sammansatta aromer.

Som ett minne från äldre tider då man i Languedoc producerade söta, alkoholstarka viner som var de enda som tålde att lagras och transporteras, framställs än i dag inom den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” en liten mängd vin av övermogna druvor. Det skiftar i halmgult till brunt och doftar av päron och gula frukter. Druvorna till detta vin får torka på vinstocken och/eller utsättas för ädelröta.

De vita vinerna som framställs av druvor som skördats övermogna eller angripna av ädelröta, berikas inte och har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på minst 45 g/l, och en halt flyktiga syror som inte överstiger 24,48 mekv/l.

Övriga analytiska egenskaper fastställs i det allmänna regelverket.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Specifika oenologiska metoder

De huvudsakliga druvsorterna ska utgöra mer än 50 % av volymen av det berörda vinet. De sekundära druvsorterna ska utgöra mindre än 50 % av volymen av det berörda vinet. Druvsorter för innovation ska utgöra högst 15 % av volymen av det berörda vinet.

Den skyddade geografiska beteckningen kan kompletteras med angivande av en druvsort på följande villkor:

| — | Druvsorten finns med i förteckningen över huvudsakliga vinsorter. |
| --- | --- |

—

Druvsorten finns med i förteckningen över huvudsakliga vinsorter.

| — | Vinet omfattas av beteckningen tillsammans med namnet på druvsorten. |
| --- | --- |

—

Vinet omfattas av beteckningen tillsammans med namnet på druvsorten.

| — | Vinet består till minst 85 % av druvsorten. |
| --- | --- |

—

Vinet består till minst 85 % av druvsorten.

Den skyddade geografiska beteckningen kan kompletteras med angivande av två eller flera druvsorter på följande villkor:

| — | Druvsorterna finns med i förteckningen över huvudsakliga vinsorter. |
| --- | --- |

—

Druvsorterna finns med i förteckningen över huvudsakliga vinsorter.

| — | Vinet omfattas av beteckningen tillsammans med namnet på druvsorterna, eventuellt som blandning. |
| --- | --- |

—

Vinet omfattas av beteckningen tillsammans med namnet på druvsorterna, eventuellt som blandning.

| — | Varje druvsort utgör minst 15 % av volymen av druvblandningen. |
| --- | --- |

—

Varje druvsort utgör minst 15 % av volymen av druvblandningen.

En grön druvsort som finns med i förteckningen över huvudsakliga vinsorter eller förteckningen över druvsorter för innovation får ingå i druvblandningen för ett rött vin eller rosévin på följande villkor:

| — | Musten från dessa vinsorter vinifieras tillsammans,
  och |
| --- | --- |

—

Musten från dessa vinsorter vinifieras tillsammans,

och

| — | musten från den gröna druvsorten som finns med i förteckningen över huvudsakliga druvsorter utgör högst 20 % av volymen i det berörda vinet,
  eller |
| --- | --- |

—

musten från den gröna druvsorten som finns med i förteckningen över huvudsakliga druvsorter utgör högst 20 % av volymen i det berörda vinet,

eller

| — | musten från den gröna druvsorten som finns med i förteckningen över druvsorter för innovation utgör högst 15 % av volymen av det berörda vinet. |
| --- | --- |

—

musten från den gröna druvsorten som finns med i förteckningen över druvsorter för innovation utgör högst 15 % av volymen av det berörda vinet.

Den malolaktiska jäsningen ska vara avslutad vid den första organoleptiska provsmakningen av röda viner, med undantag för viner med beteckningen ”primeur” eller ”nouveau” och röda viner av övermogna druvor.

Specifika oenologiska metoder

Vin av övermogna druvor ska framställas uteslutande av druvor från den berörda årgången.

Vin av övermogna druvor som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” ska lagras i minst sex månader efter skörden.

Vin som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, åtföljt av uttrycket ”sur lie” ska bara lagras en vinter i tank eller på fat och ska ligga kvar på de fina jäsningsresterna från vinframställningen fram till buteljeringen. Buteljering av vin som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, åtföljt av uttrycket ”sur lie” får inte äga rum före den 21 mars året efter skörden.

Den malolaktiska jäsningen ska vara avslutad vid den första organoleptiska provsmakningen av röda viner som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” med undantag för röda viner med beteckningen ”primeur” eller ”nouveau” och röda viner av övermogna druvor.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Högsta avkastning

SGB ”Pays d’Oc” röda och vita viner

90 hektoliter/hektar.

SGB ”Pays d’Oc” rosévin (även ”gris” och ”gris de gris”)

100 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvskörd, framställning och beredning av stilla viner, däribland vin av övermogna druvor som ska användas för att producera viner med den geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” äger rum i departementen Aude, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales samt följande kommuner i departementet Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène och Les Vignes.

Druvskörd, framställning och beredning av vin för produktion av mousserande kvalitetsviner äger rum i departementen Gard, Hérault och Pyrénées-Orientales samt i vissa kommuner i departementen Lozère och Aude:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène och Les Vignes.

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls och Vinassan.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Alicante Henri Bouschet N

Altesse B

Alvarinho – albariño

Bourboulenc B – doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvèdre N – monastrell

Muscat d’Alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Petit manseng B

Petit verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sémillon B

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B – rolle

Viognier B

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska områdets särskilda egenskaper

Det geografiska området för produktion omfattar departementen Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault och Pyrénées-Orientales i sin helhet samt sex kommuner i departementet Lozère.

Området bildar en stor amfiteater som i norr avgränsas av bergsryggar som avlöser varandra från Pyrenéerna till Cevennerna. Det sträcker sig ända ned till Medelhavet över en mängd olika geologiska formationer, från paleozoikum till kvartär. Oavsett det geologiska ursprunget växer vinstockarna på lämpliga jordmåner med gemensamma egenskaper. Det är torra och ganska steniga jordar, väldränerade och med låg bördighet som låter plantorna skjuta djupa rötter.

År 1979, under en besvärlig period då man insåg behovet av att differentiera de olika produkterna från vinstockarna, skapades vinerna med beteckningen ”Vins de Pays” och genom ett dekret av den 10 oktober 1987 erkändes vinerna från Pays d’Oc som ett regionalt ”Vin de Pays”.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” har byggts upp kring främjandet av druvsorter som historiskt hört hemma i Languedoc, men också sorter från andra regioner, i enlighet med handelstraditionerna kring Medelhavet, där druvsorterna alltid har haft en omfattande cirkulation.

Produktens särskilda egenskaper

I dag är 63 druvsorter godkända för produktion av vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” och utöver Medelhavssorter som carignan, grenache, cinsault och syrah finner man bland de viktigaste sorterna internationellt kända franska druvsorter som planterats in senare, som merlot, cabernet-sauvignon, pinot noir och caladoc bland de blå druvorna och chardonnay, sauvignon, viognier och alvarinho bland de vita.

Dessa individuella druvsorter, som kompletterar varandra väl, har anpassat sig utmärkt till klimatförhållandena i området för den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, särskilt under den period av varmare klimat som börjat märkas på regional nivå. De olika sorterna ger också vinodlarna utrymme för kreativitet vid framställningen av sina autentiska cuvéer. Exempelvis mognar druvan petit verdot tillräckligt för att man ska kunna framställa ett endruvsvin.

Medelhavssorterna används i första hand för framställning av roséviner. Druvsorten carignan uttrycker sig dock på ett harmoniskt sätt vid framställningen av röda, mörka viner med möjligheter till inblandning av andra druvor, särskilt merlot.

Produktionen av viner av dessa olika druvsorter är under ständig utveckling. Produktionen är avvägd så att omkring hälften är röda viner, medan rosévinerna och de vita vinerna utgör omkring en fjärdedel vardera.

Handeln med viner på vilka en eller druvsorter anges utgör 95 % av den producerade volymen, vilket gör den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” till Europaledande när det gäller druvsortsviner.

För att kunna garantera en optimal produktkvalitet har strikta villkor för produktion och analytiska parametrar fastställts, och varje parti vin provsmakas systematiskt.

Områdets Medelhavsprägel gör att man kan ta fram viner som till största delen är endruvsviner.

Det är även mot denna bakgrund som ett sortiment av mousserande kvalitetsvin har utvecklats i större skala sedan början av seklet, i förlängningen av en lång tradition av produktion av mousserande viner (vins effervescents).

Vinodlingarna i Languedoc, med anor från romartiden, lämpade sig nämligen för framställning av mousserande vin genom jäsning av must i perforerade amforor.

Redan 1531 framställdes de första mousserande vinerna vid benediktinerklostret Saint Hilaire i Aude, vilket banande väg för en produktion av mousserande i hela den region som i dag utgör produktionsområdet för vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”. Vingården Domaine Royal de Jarras i departementet Gard ägdes av benediktinermunkarna i klostret Psalmodie, köptes av Saint Louis 1244, och öppnades 1883 genom Compagnie des Salins du Midi för en omfattande vinproduktion som grundades på konceptet ”modernt jordbruk”, vilket även innefattade framställning av mousserande vin.

Till följd av det tekniska behovet kring en växande produktion av mousserande vin, erhöll agronomen Jean-Eugène Charmat i Montpellier år 1907 ett patent vid Ecole Supérieure Agronomique i Montpellier (som 1946 blev Montpellier SupAgro) i samband med uppfinningen av tekniken för fermentering och kolsyreutveckling i slutna tankar. Metoden, som kallas Charmatmetoden, visar på det ekonomiska värdet av produktionen av mousserande vin inom vinproduktionsområdet Languedoc–Roussillon, liksom den utveckling av yrkeskunskaper som är kopplad till den.

Produktionen har utvecklats starkt sedan början av 1900-talet i alla departement i Languedoc-Roussillon, och har gynnats av såväl det ekonomiska uppsvinget inom den regionala vinodlingen som vinodlingarnas lämplighet för denna specifika produktion.

Vinernas särskilda egenskaper, såsom färg, friskhet och aromatisk finess, kommer sig av valet av anpassade druvsorter som planteras på mark med en god vattenhållning, på platser där druvorna mognar sent, vilket medger en kvalitetsproduktion av mousserande röda och vita viner och roséviner som huvudsakligen framställs av druvsorterna chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier och muscat à petits grains.

Som ett minne från äldre tider då man i Languedoc producerade söta, alkoholstarka viner som var de enda som tålde att lagras och transporteras, framställs än i dag inom den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” en liten mängd vin av övermogna druvor. Det skiftar i halmgult till brunt och doftar av päron och gula frukter. Druvorna till detta vin får torka på vinstocken och/eller utsättas för ädelröta.

Den specifika regeln i produktspecifikationen om att vin som får märkas med uttrycket ”sur lie” ska tappas på flaska i de anläggningar som finns inom det geografiska området och det omedelbara närområdet, syftar till att bevara dessa viners inneboende egenskaper som kommer sig av samverkan mellan den naturliga miljön och yrkeskunnandet inom vinifiering och lagring som aktörerna har förvärvat genom åren för att utveckla de organoleptiska egenskaperna hos dessa produkter.

Orsakssamband mellan det geografiska områdets särskilda egenskaper och produktens särskilda egenskaper

Samspelet mellan en ett typiskt medelhavsklimat och ganska torra jordar som är väldränerade och inte särskilt bördiga, vilket gör att plantorna skjuter djupa rötter, gynnar odlingen av varierande druvsorter och en bättre anpassning av deras agronomiska potential. De olika druvsorternas uttryck inom ramen för detta område som präglas av det sydliga klimatet är det som kännetecknar och präglar vinerna med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”.

De mousserande kvalitetsvinerna håller hög kvalitet och är originella, tack vare en hundraårig tradition och vinodlarnas erfarenhet, yrkeskunnande och effektiva tekniska utrustning. Druvsorterna ger kategorin mousserande kvalitetsvin en särskild position tack vare den naturliga anpassningen till området.

Havsvindarnas påverkan på hela produktionsområdet ger de druvsorter som skördas knappt mogna ett intensivt uttryck i de primära aromerna, som är fullständigt anpassat till produktionen av mousserande kvalitetsvin.

De mousserande vinernas historia i regionen Languedoc-Roussillon har vuxit fram genom en samverkan mellan olika faktorer som visat sig mycket gynnsamma för denna produktion, som jordmånar med en god vattenhållning, på platser där druvorna mognar sent, det soliga medelhavsklimatet som tempereras av havsvindarna och yrkeskunskaperna hos vinodlarna.

Dessa faktorer (jordmåner, klimat, vindar) och vinodlarnas kunskaper om framställningsmetoder, möjliggör i kombination med det begränsade urvalet aromatiska druvsorter en produktion som är härdig mot svampsjukdomar, vilket har visat sig ha en mycket positiv effekt: vinodlingarna hålls friska och fria från större angrepp, vilket gör att druvorna kan skördas tekniskt sett undermogna och därmed mycket lämpliga för framställningen av mousserande kvalitetsviner med mycket fina bubblor och ett kvardröjande skum.

De mousserande vinerna är fast rotade i Pays d’Oc. Det är betydande produktion med ett högt mervärde, som kan omfatta upp till 150 vinkooperativ och 1 000 enskilda vingårdar, med volymer som säljs både på den franska marknaden och på export.

Den obestridliga framgången hade inte varit möjlig utan den grund som lagts genom den långa traditionen bakom framställningen av denna produkt, generationers kunnande och druvornas perfekta anpassning till jordarna och klimatet i området för den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”.

Tack vare den diversifierade produktionen av olika druvsorter och de kompletterande och högkvalitativa produkterna är den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” ett tydligt exempel på ett optimerat modernt vinodlingsområde som är väl anpassat till regionen och som vårdar och respekterar sin historia.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” omfattar nära 2 000 ekonomiska strukturer, 200 vinkooperativ, 1 200 enskilda vingårdar, 65 vinframställande vinhandlare och över 450 vinhandlare som deltar i produktionen och saluföringen av dessa viner.

Av sammanlagt 240 000 hektar vinodlingar i hela regionen Languedoc-Roussillon skördas nästan 115 000 hektar varje år för att producera vin med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”.

Den omstrukturering som påbörjades för nära 40 år sedan, i fråga om såväl jordbrukstekniker inom vinodlingen som sortutveckling, har gynnats av områdets regionala centrum för högre utbildning och vetenskapligt och teknisk forskning kring vinodling – ENTAV i departementet Gard, där alla franska druvsorter och kloner bevaras, Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin i Montpellier och det tekniska experimentcentrumet INRA Pech Rouge i departementet Aude.

På så vis har de stilla vinerna, de mousserande kvalitetsvinerna och vinerna av övermogna druvor med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, tack vare de specifika druvsorterna kunnat nå framgång och anseende inte bara på den europeiska marknaden, utan i hela världen.

De säljs till 170 länder, varav nästan 75 % till norra Europa, 9 % i Nordamerika och 7 % till Kina.

Pays d’Oc har sålunda bevarat en lång tradition av vinodling kombinerad med en modern kontext som gör det lättare att nå ut till konsumenterna och bidrar till den skyddade geografiska beteckningens goda anseende.

Under hela vinsäsongen pågår ett flertal kommunikationsevenemang, från vinskörden till provsmakning av de nya årgångarna både inom det geografiska området och i utlandet vid internationella vinmässor. Regionen uppskattas också av turister – hit kommer många för att utforska området längs de olika lederna, med fordon eller till fots, besöka vinodlarnas vinkällare och upptäcka deras viner och njuta av det arkitektoniska kulturarv som hänger samman med vinproduktionen. Alla dessa åtgärder bidrar till utvecklingen av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” och dess goda anseende.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” har sedan sina första dagar obestridligen varit navet för förnyelsen av vinområdet Languedoc-Roussillon och den bidrar starkt till vinodlingarnas bevarande, som en grundläggande och strukturellt viktig faktor för byarnas överlevnad och landskapsplaneringen i denna region.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som har fastställts genom undantag för framställning och beredning av stilla viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, omfattar följande kantoner som angränsar till departementen Aude, Gard, Hérault och Pyrénées-Orientales:

Anglès, Arles, Avignon (1, 2 och 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (kommunerna Le Pontet och Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (kommunerna Camaret-sur-Aigues, Travaillan, Violès), Villefort och Villefranche-de-Lauragais.

Det omedelbara närområdet, som har fastställts genom undantag för framställning och beredning av mousserande kvalitetsviner med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”, omfattar följande departement: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn och Vaucluse.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” följt av uttrycket ”sur lie” ska tappas på flaska vid anläggningar inom det avgränsade geografiska området och det omedelbara närområdet för att bevara de egenskaper som är kännetecknande för dessa viner och bevara den lätta spritsighet som kännetecknar dem genom att minimera förlusten av vinets endogena kolsyra.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” kan kompletteras med namn på en eller flera druvsorter enligt de villkor som fastställs i produktspecifikationen.

Druvsortens eller druvsorternas namn ska anges i samma synfält som namnet på den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc”.

Den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” får kompletteras med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau”. Uttrycken ”primeur” och ”nouveau” får endast användas för stilla viner.

På stilla roséviner och stilla vita viner får den skyddade geografiska beteckningen kompletteras med uttrycket ”sur lie”. Uttrycket ”sur lie” ska följas av skördeåret på produktens etikett.

Märkningen av vin av övermogna druvor som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pays d’Oc” ska även innehålla skördeåret.

Europeiska unionens logotyp för produkter med skyddad geografisk beteckning ska anges på etiketten när uppgiften ”indication géographique protégée” (skyddad geografisk beteckning) ersätts med det traditionella uttrycket ”Vin de Pays”.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 6.5.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/28

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 150/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Mojama de Isla Cristina”

EU-nr: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

SGB (X) SUB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Consejo Regulador de las Indicaciones Geográficas Protegidas Mojama de Barbate y Mojama de Isla Cristina

Glorieta del Agua n° 4, planta 2, módulo 9

41940 Tomares

Sevilla

SPANIEN

Tfn +34 954151823

E-post: consejoregulador@consejoreguladordelamojama.com

Det berättigade intresset hos den ansökande gruppen grundar sig på det faktum att den är det organ som ansvarar för förvaltningen av den skyddade geografiska beteckningen ”Mojama de Isla Cristina” och stod bakom den ursprungliga ansökan om registrering av namnet.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Rubrik I produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☐ | Samband |
| --- | --- |

☐

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☐ | Annat [specificera] |
| --- | --- |

☐

Annat [specificera]

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Avsnitt B. Produktbeskrivning

| 5.1 | I första stycket i avsnitt B i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har ordet ”sazonado” (”kryddning”) ersatts med ordet ”salado” (”saltning”).
  Detta var ett fel som har korrigerats. Den korrekta beskrivningen av produkten enligt spansk lagstiftning är saltad och torkad. Termen ”sazonado” används för livsmedel när det är säsong för dem, dvs. när de är mogna eller när deras kvalitet är som bäst. |
| --- | --- |

5.1

Detta var ett fel som har korrigerats. Den korrekta beskrivningen av produkten enligt spansk lagstiftning är saltad och torkad. Termen ”sazonado” används för livsmedel när det är säsong för dem, dvs. när de är mogna eller när deras kvalitet är som bäst.

| 5.2 | I tredje stycket i avsnitt B i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet, där kategorin ”Extra” definieras, har orden ”och är mindre fet” strukits.
  – I fjärde stycket i avsnitt B i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet, där kategorin ”Primera” definieras, har ordet ”fetare” strukits.
  Dessa fraser har strukits eftersom de är beskrivande och inte på något sätt karakteriserar produkten. |
| --- | --- |

5.2

– I fjärde stycket i avsnitt B i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet, där kategorin ”Primera” definieras, har ordet ”fetare” strukits.

Dessa fraser har strukits eftersom de är beskrivande och inte på något sätt karakteriserar produkten.

| 5.3 | I sjätte stycket i avsnitt B i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har parametern ”humedad relativa” (”den relativa fuktigheten”) ersatts med ordet ”actividad de agua” (”vattenaktivitet”). Detta var felaktigt eftersom relativ fuktighet är en miljöparameter medan vattenaktivitet är ett mått på fukthalten i ett livsmedel. Det har fastställts att vattenaktiviteten måste understiga 0,90. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | I första stycket i underavsnitt B.1 och i punkt 3.3 har vikten för blåfenad tonfisk ändrats från 200 kg till 150 kg. Detta är motiverat eftersom den fisk som fångas för närvarande är av en mindre storlek, även om minsta tillåtna storlek naturligtvis ska respekteras, utan att göra avkall på den färdiga produktens kvalitet. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | I underavsnitt B.2 har aeroba mesofila bakterier strukits från tabellen över parametrar, eftersom de inte är patogena mikroorganismer. De omfattas av de övergripande reglerna och förbättrar inte produktens kvalitet. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tabellen över tungmetaller har flyttats från underavsnitt B.2 till B.1. Underavsnitt B.1, som rör råvaror, är det avsnitt i vilket tungmetallhalten bör kontrolleras.
  Ändringen motiveras av behovet att känna till halten av tungmetaller innan de färska delarna förs in i produktionsprocessen. Syftet är att säkerställa att färdiga produkter aldrig framställs av råvaror med en hög halt av tungmetaller. |
| --- | --- |

5.6

Ändringen motiveras av behovet att känna till halten av tungmetaller innan de färska delarna förs in i produktionsprocessen. Syftet är att säkerställa att färdiga produkter aldrig framställs av råvaror med en hög halt av tungmetaller.

Avsnitt D. Bevis för att produkten har sitt ursprung i det geografiska området

| 5.7 | I fjärde stycket i avsnitt D har kravet för produktionsloggböcker att ”följa den mall som antagits av kontrollorganet” strukits, eftersom produktionsloggboken är ett verktyg för egenkontroll för aktörer och kontrollorganet inte bör vara delaktig i detta. I avsnitt D har sjunde stycket strukits i sin helhet, dvs. orden ”Organet ska utfärda numrerade etiketter till de certifierade saltningsinrättningarna som ska fungera som en garanti för ursprung och hantverksmässiga metoder när produkterna släpps ut på marknaden”. Detta beror på att numrerade etiketter inte anses nödvändiga för produktkontroll, som kan utföras effektivt med hjälp av produkt- och satsidentifieringsnummer. Avskaffandet av detta krav underlättar utsläppandet av produkten på marknaden. |
| --- | --- |

5.7

Avsnitt E ”Beskrivning av produktionsmetoden”

| 5.8 | Led c i avsnitt E ”Ronqueo (styckning av tonfisken)” har utvecklats generellt för att ge en mer detaljerad beskrivning av processen, som anses vara en av de viktigaste delarna i produktionen av högkvalitativ ”Mojama”.
  I andra stycket har följande strukits:
  ”tonfiskens kropp öppnas upp och ryggraden avlägsnas”
  och ersatts med följande:
  ”ett snitt görs längs linjen mellan bukfenan och de anala småfenorna. Därefter görs ett snitt längs med ryggfenan och de små ryggfenorna. Det är detta steg som genererar det ljud som har gett processen sitt namn, ronqueo: När kniven skrapar mot ryggraden uppstår ett ljud som påminner om en snarkning (”ronquido” på spanska). När ovannämnda snitt har gjorts görs ytterligare två snitt, ett på varje sida av fisken, vid bukfenan. Syftet är att separera de två övre delarna (”negros” eller ”descargamentos”) från de två lägre delarna (”blancos” eller ”descargados”).
  I tredje stycket har följande strukits:
  ”Skinnet, kvarvarande ben och mörkt kött avlägsnas från filéerna. Efter rengöringen sköljs de fyra filéer som framställs av de övre delarna och de fyra som framställs av de nedre delarna och skärs i remsor. Längden på remsorna beror på tonfiskfiléns bredd. Tjockleken får inte överstiga 5 cm”
  och ersatts med följande:
  ”Skinnet och filéerna avlägsnas. De rensas på ben och ”sangacho” (det traditionella namnet för den remsa av mörkare kött som löper längs hela fisken, och som bildas av koagulerat blod). På detta sätt framställs fyra filéer som klassificeras i kategorin ”Extra” och fyra som klassificeras i kategorin ”Primera”. Efter rengöringen sköljs de och skärs i remsor som så småningom blir ”Mojama”. Längden på remsorna beror på tonfiskfiléns bredd”.
  Även i tredje stycket har kravet på att remsorna inte får vara ”mer än 5 cm” tjocka strukits. Uppskärningen görs för hand, vilket innebär att det finns naturliga ojämnheter i den färdiga skivan trots att den person som utför uppskärningen är högkvalificerad. Om en remsa är tjockare än 5 cm på något ställe förhindrar dessa ojämnheter en certifiering trots att förfarandet i övrigt har genomförts på ett felfritt sätt. Hänvisningar till fetthalten i klassificeringen av de filéer som erhållits har även strukits från detta avsnitt av det skäl som anges i punkt 5.2. |
| --- | --- |

5.8

I andra stycket har följande strukits:

”tonfiskens kropp öppnas upp och ryggraden avlägsnas”

och ersatts med följande:

”ett snitt görs längs linjen mellan bukfenan och de anala småfenorna. Därefter görs ett snitt längs med ryggfenan och de små ryggfenorna. Det är detta steg som genererar det ljud som har gett processen sitt namn, ronqueo: När kniven skrapar mot ryggraden uppstår ett ljud som påminner om en snarkning (”ronquido” på spanska). När ovannämnda snitt har gjorts görs ytterligare två snitt, ett på varje sida av fisken, vid bukfenan. Syftet är att separera de två övre delarna (”negros” eller ”descargamentos”) från de två lägre delarna (”blancos” eller ”descargados”).

I tredje stycket har följande strukits:

”Skinnet, kvarvarande ben och mörkt kött avlägsnas från filéerna. Efter rengöringen sköljs de fyra filéer som framställs av de övre delarna och de fyra som framställs av de nedre delarna och skärs i remsor. Längden på remsorna beror på tonfiskfiléns bredd. Tjockleken får inte överstiga 5 cm”

och ersatts med följande:

”Skinnet och filéerna avlägsnas. De rensas på ben och ”sangacho” (det traditionella namnet för den remsa av mörkare kött som löper längs hela fisken, och som bildas av koagulerat blod). På detta sätt framställs fyra filéer som klassificeras i kategorin ”Extra” och fyra som klassificeras i kategorin ”Primera”. Efter rengöringen sköljs de och skärs i remsor som så småningom blir ”Mojama”. Längden på remsorna beror på tonfiskfiléns bredd”.

Även i tredje stycket har kravet på att remsorna inte får vara ”mer än 5 cm” tjocka strukits. Uppskärningen görs för hand, vilket innebär att det finns naturliga ojämnheter i den färdiga skivan trots att den person som utför uppskärningen är högkvalificerad. Om en remsa är tjockare än 5 cm på något ställe förhindrar dessa ojämnheter en certifiering trots att förfarandet i övrigt har genomförts på ett felfritt sätt. Hänvisningar till fetthalten i klassificeringen av de filéer som erhållits har även strukits från detta avsnitt av det skäl som anges i punkt 5.2.

| 5.9 | I första stycket i led d i avsnitt E ”Saltning” har kravet på att saltlagret måste vara 2–4 cm tjockt strukits. Detta beror på att de kontroller som har utförts under ett års tid har visat hur svårt det är att göra exakta mätningar på grund av ojämnheter som uppstår vid saltningen. Det viktigaste är att filéerna är helt täckta med salt och aldrig kommer i kontakt med varandra.
  Av samma skäl har följande strukits i samma stycke:
  ”Tonfiskremsorna täcks helt för att säkerställa en jämn saltfördelning”
  och ersatts med följande:
  ”för att säkerställa att tonfiskfiléerna inte kommer i kontakt med varandra. Saltet måste fördelas jämnt för att säkerställa att tonfiskremsorna är helt täckta”.
  Dessutom har ordet ”tonfisk” ersatts med ordet ”tonfiskfilé” för att ge en mer korrekt beskrivning av råvaran. Det samma gäller leden e och g i avsnitt E i produktspecifikationen så att råvaran beskrivs som ”tonfiskfilé” i hela texten.
  I andra stycket har saltningstiden ändrats från ”mellan 18 och 36 timmar” till ”mellan 18 och 50 timmar”, eftersom kontroller som utförts har visat att de tjockare filéerna behöver saltas under längre tid. |
| --- | --- |

5.9

Av samma skäl har följande strukits i samma stycke:

”Tonfiskremsorna täcks helt för att säkerställa en jämn saltfördelning”

och ersatts med följande:

”för att säkerställa att tonfiskfiléerna inte kommer i kontakt med varandra. Saltet måste fördelas jämnt för att säkerställa att tonfiskremsorna är helt täckta”.

Dessutom har ordet ”tonfisk” ersatts med ordet ”tonfiskfilé” för att ge en mer korrekt beskrivning av råvaran. Det samma gäller leden e och g i avsnitt E i produktspecifikationen så att råvaran beskrivs som ”tonfiskfilé” i hela texten.

I andra stycket har saltningstiden ändrats från ”mellan 18 och 36 timmar” till ”mellan 18 och 50 timmar”, eftersom kontroller som utförts har visat att de tjockare filéerna behöver saltas under längre tid.

| 5.10 | I andra stycket i led e i avsnitt E ”Sköljning av filéerna” har följande strukits:
  ”remsorna placeras i högar i kallt vatten och får sedan vila”
  och ersatts med följande:
  ”Remsorna av tonfiskfilé placeras i kalla vattenbad. De sköljs en första gång för att avlägsna eventuella saltrester som sitter kvar på dem. De placeras därefter i kalla vattenbad och får sedan vila”.
  Syftet med denna ändring är enbart att förbättra beskrivningen av processen för att underlätta kontroll mot produktspecifikationen.
  I samma stycke har följande strukits:
  ”Under denna process byts vattnet ut tre till fyra gånger”
  och ersatts med följande:
  ”Vattnet byts ut minst en gång”.
  Skälet är att kontroller har visat att det inte är nödvändigt med så många byten. |
| --- | --- |

5.10

”remsorna placeras i högar i kallt vatten och får sedan vila”

och ersatts med följande:

”Remsorna av tonfiskfilé placeras i kalla vattenbad. De sköljs en första gång för att avlägsna eventuella saltrester som sitter kvar på dem. De placeras därefter i kalla vattenbad och får sedan vila”.

Syftet med denna ändring är enbart att förbättra beskrivningen av processen för att underlätta kontroll mot produktspecifikationen.

I samma stycke har följande strukits:

”Under denna process byts vattnet ut tre till fyra gånger”

och ersatts med följande:

”Vattnet byts ut minst en gång”.

Skälet är att kontroller har visat att det inte är nödvändigt med så många byten.

| 5.11 | Leden g och h i avsnitt E i produktspecifikationen har slagits ihop till ett enda led – led g – med titeln ”Torkning” eftersom detta är en mer korrekt beteckning av processen. Uppdelningen i två led är konstlad eftersom dessa förfaranden (konservering och torkning) inte är två separata förfaranden utan en enda fortlöpande process (torkning) som äger rum i torkningsanläggningen, där de sköljda och eventuellt pressade remsorna av tonfiskfilé hämtas för att torkas och från vilka de torkade remsorna av tonfiskfilé avlägsnas, för att så småningom bli till den färdiga produkten.
  Fjärde stycket i led g innefattar nu lydelsen ”men den får inte vara i mindre än 15 dagar” för att fastställa den minsta tillåtna tiden för naturlig torkning.
  I femte stycket, som rör den blandade processen, har ett fel korrigerats när det gäller högsta tillåtna temperatur. Den har ändrats från 16 °C till 17 °C och en minsta torkningstid har fastställts till minst 15 dagar.
  I sjätte stycket, som rör torkning i tunnlar, har den fastställda tiden för torkning ”från 15 till 21 dagar” strukits. Kravet är numera enbart att processen måste vara ”i minst 12 dagar”. Skälet till ändringen är att kontroller har visat att 12 dagars torkning är tillräckligt för att erhålla utmärkt ”Mojama” av erforderlig kvalitet.
  I femte och sjätte stycket har det klargjorts att den ”fuktighet” som kontrolleras vid inrättningarna är den ”relativa fuktigheten”. |
| --- | --- |

5.11

Fjärde stycket i led g innefattar nu lydelsen ”men den får inte vara i mindre än 15 dagar” för att fastställa den minsta tillåtna tiden för naturlig torkning.

I femte stycket, som rör den blandade processen, har ett fel korrigerats när det gäller högsta tillåtna temperatur. Den har ändrats från 16 °C till 17 °C och en minsta torkningstid har fastställts till minst 15 dagar.

I sjätte stycket, som rör torkning i tunnlar, har den fastställda tiden för torkning ”från 15 till 21 dagar” strukits. Kravet är numera enbart att processen måste vara ”i minst 12 dagar”. Skälet till ändringen är att kontroller har visat att 12 dagars torkning är tillräckligt för att erhålla utmärkt ”Mojama” av erforderlig kvalitet.

I femte och sjätte stycket har det klargjorts att den ”fuktighet” som kontrolleras vid inrättningarna är den ”relativa fuktigheten”.

| 5.12 | Led i har blivit led h på grund av omnumrering efter sammanslagningen av de föregående leden.
  Ett fel har korrigerats där termen ”filé” har ändrats till ”mojama” eftersom det är vad den redan har blivit i detta steg i processen.
  Frasen ”det externa oxiderade överskottsfett som återstår, som kan vara skadligt eller ge upphov till en dålig smak” har strukits
  och ersatts med följande:
  ”de externa brister som skadar produktens anseende”. Detta är en mer korrekt beskrivning av processen.
  Frasen ”och därmed längre bort från ryggraden” har strukits, eftersom den är överflödig. |
| --- | --- |

5.12

Ett fel har korrigerats där termen ”filé” har ändrats till ”mojama” eftersom det är vad den redan har blivit i detta steg i processen.

Frasen ”det externa oxiderade överskottsfett som återstår, som kan vara skadligt eller ge upphov till en dålig smak” har strukits

och ersatts med följande:

”de externa brister som skadar produktens anseende”. Detta är en mer korrekt beskrivning av processen.

Frasen ”och därmed längre bort från ryggraden” har strukits, eftersom den är överflödig.

| 5.13 | Led j har blivit led i på grund av omnumreringen ovan. Texten i detta led och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet har ändrats för att förbättra ordalydelsen, införa en ny typ av förpackning – plastbrickan – och stryka beskrivande uttryck.
  Tidigare lydelse: ”Förpackningsidentifikation: Produkten vakuumpaketeras i genomskinliga plastpåsar, märkta på lämpligt sätt, i bitar med olika vikt eller skivor i oliv eller solrosolja. Den kan också förpackas skivad i glasburk, i oliv- eller solrosolja.
  Förpackningen av produkten ska göras vid samma företag för att bibehålla de fysikaliska och kemiska egenskaper som erhållits genom processen, i synnerhet salthalten och den relativa fuktigheten”.
  Ny lydelse: ”Förpackningsidentifikation: Produkten kan vakuumförpackas i genomskinlig plast, i bitar med olika vikt eller skivad. Produkten kan också säljas skivad på plastbrickor eller i glasburkar, i oliv- eller solrosolja.
  Förpackningen ska ske vid samma företag för att behålla de fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som processen ger”.
  Hänvisningarna till presentationen av den färdiga produkten i avsnitt B, ”Beskrivning av produkten”, har ändrats i enlighet med detta. |
| --- | --- |

5.13

Tidigare lydelse: ”Förpackningsidentifikation: Produkten vakuumpaketeras i genomskinliga plastpåsar, märkta på lämpligt sätt, i bitar med olika vikt eller skivor i oliv eller solrosolja. Den kan också förpackas skivad i glasburk, i oliv- eller solrosolja.

Förpackningen av produkten ska göras vid samma företag för att bibehålla de fysikaliska och kemiska egenskaper som erhållits genom processen, i synnerhet salthalten och den relativa fuktigheten”.

Ny lydelse: ”Förpackningsidentifikation: Produkten kan vakuumförpackas i genomskinlig plast, i bitar med olika vikt eller skivad. Produkten kan också säljas skivad på plastbrickor eller i glasburkar, i oliv- eller solrosolja.

Förpackningen ska ske vid samma företag för att behålla de fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som processen ger”.

Hänvisningarna till presentationen av den färdiga produkten i avsnitt B, ”Beskrivning av produkten”, har ändrats i enlighet med detta.

Avsnitt H. ”Märkning”

| 5.14 | I avsnitt H i produktspecifikationen med titeln ”Märkning” har kravet på numrerade etiketter strukits såsom anges i ändring 5.7.
  I avsnitt H och i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet har även kravet på användning av logotypen för den skyddade geografiska beteckningens kontrollorgan, som felaktigt betecknats ”logotypen för den skyddade geografiska beteckningen”, strukits. Kravet på användning av EU:s SGB-logotyp har naturligtvis behållits. I avsnitt H och i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet har därför ordalydelsen ”Nedanstående symbol för den skyddade geografiska beteckningen ska användas och ska också finnas med på etiketten” och bilden i logotypen i fråga strukits. |
| --- | --- |

5.14

I avsnitt H och i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet har även kravet på användning av logotypen för den skyddade geografiska beteckningens kontrollorgan, som felaktigt betecknats ”logotypen för den skyddade geografiska beteckningen”, strukits. Kravet på användning av EU:s SGB-logotyp har naturligtvis behållits. I avsnitt H och i punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet har därför ordalydelsen ”Nedanstående symbol för den skyddade geografiska beteckningen ska användas och ska också finnas med på etiketten” och bilden i logotypen i fråga strukits.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Mojama de Isla Cristina”

EU-nr: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

SGB (X) SUB ( )

1.   namn (på SUB eller SGB)

”Mojama de Isla Cristina”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Typ av produkt

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Mojama de Isla Cristina” framställs av tonfiskens bästa del, tonfiskfilén, från både de två övre och de två nedre fjärdedelarna, som förädlas genom saltning och lufttorkning, eventuellt i särskilda tunnlar.

”Mojama de Isla Cristina” klassificeras i följande två kategorier: Extra och Primera.

Kategori Extra: Här ingår ”mojama” av filéns inre del, som ligger närmast tonfiskens ryggrad.

Kategori Primera: Här ingår ”mojama” av filé från de delar som ligger intill de delar som används för kategorin Extra.

”Mojama de Isla Cristina” har mörkbrun yttre färg, vilket är tydligare hos kategorin Primera än hos kategorin Extra. Snittytan uppvisar de strimmor som är typiska för tonfiskfilé och skiftar i olika djupt röda nyanser, som är mörkare vid kanterna. Texturen är kompakt och slät utan trådar, och doft och smak påminner om den hos fetfisk.

Salthalten är mellan 3 % och 9 % och vattenaktiviteten är lägre än 0,90 i slutprodukten.

”Mojama de Isla Cristina” vakuumförpackas i genomskinliga plastpåsar, i bitar med olika vikt eller skuren i skivor. Produkten kan också säljas skivad på plastbrickor eller i glasburkar, i oliv- eller solrosolja.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Mojama de Isla Cristina” framställs av tonfiskfilé av följande arter: Arten Thunnus albacares, som i handeln benämns albacora, gulfenad tonfisk eller gulfening, eller arten Thunnus thynnus, som i handeln benämns blåfenad tonfisk, med en levande vikt över 150 kg. Inga begränsningar gäller för ursprungsområdet för råvaran till ”Mojama de Isla Cristina”, men produkten framställs endast av vildfångad tonfisk.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Följande åtgärder genomförs i det avgränsade geografiska området: sköljning av tonfisken, styckning (traditionellt kallad ”ronqueo”), sköljning av delarna, saltning, sköljning tills önskad salthalt erhålls, pressning, torkning av filéerna, avlägsnande av skinnet och sortering före förpackning.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Förpackningen av ”Mojama de Isla Cristina” ska ske vid samma företag för att behålla de fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som uppnås genom processen.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

På etiketterna från varje företag som säljer ”Mojama de Isla Cristina” med den skyddade geografiska beteckningen ska beteckningen ”Mojama de Isla Cristina” finnas med väl synlig, liksom EU:s SGB-logotyp.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Området där ”Mojama de Isla Cristina” framställs är kommunerna Isla Cristina, Lepe, Cartaya och Ayamonte i provinsen Huelva.

5.   samband med det geografiska området

”Mojama de Isla Cristina” är på den nationella marknaden erkänd som en raffinerad produkt, som utmärker sig för den omsorg som ägnas åt framställningen, det höga priset och den selektiva konsumtionen. Produkten återfinns i affärer som specialiserar sig på typiska livsmedel från olika delar av Spanien.

Sambandet med det geografiska området för beteckningen ”Mojama de Isla Cristina” grundar sig på det anseende och det rykte produkten har på grund av områdets tradition inom saltningsindustrin. Här fiskas fortfarande tonfisk, något som man gjort i flera århundraden, och kompetensen när det gäller den hantverksmässiga framställningen av produkten, som har sin grund i erfarenhet och kunskap, har förts vidare från generation till generation.

På hela kusten i Cádizbukten finns en lång tradition av fiske och saltning av tonfisk ändå sedan feniciernas och taressiernas tid. Det var de som lärde de ursprungliga invånarna i området att fiska och det finns källor som visar att de använde nätlabyrinter för att fånga tonfisk.

Utvecklingen av fisket som ett försörjningssätt och nödvändigheten att salta fisken för att sälja den vidare, gjorde att det uppstod många företag som ägnade sig åt saltning av fisk, produktion och export till hela världen av alla sorters tonfisk och makrillfiskar i området Isla Cristina, Ayamonte och Cartaya och på hela Huelvakusten.

De folk som sedan bosatte sig i södra Spanien fortsatte att berika fiskeindustrin och traditionen och hantverket kring beredningen och saltningen av tonfiskfiléer lever kvar i våra dagar.

Den traditionella saltningsindustrin på Huelvakusten är koncentrerad till områdena Isla Cristina, Lepe och Ayamonte, där man bevarar traditionella sätt för tillverkningen, vilka bygger på klimatförhållandena.

”Mojama de Isla Cristina” är den viktigaste insaltade produkt som framställs av tonfisk. Den industri som framställer har utvecklats av familjeföretag som bildat små och medelstora företag ledda av den grundande ägaren eller dennes ättlingar. Det har gjort det möjligt att bevara framställningsmetoder som överensstämmer med de äldsta traditionerna. De enda nyheter som införts är metoder för att öka livsmedelssäkerheten och noga kontrollera produktionsprocessen i syfte att förbättra kvaliteten.

Framställningen av denna produkt kräver kunskap och erfarenhet genom hela processen – vid styckning och skivning, utskärning av de filéer som används för framställning av ”Mojama de Isla Cristina”, delningen av filéerna på lämpliga ställen, saltningen, då det är viktigt att känna till vilken salthalt som ska erhållas, den slutliga sköljningen, som måste göras kontrollerat så att endast överflödigt salt sköljs bort och slutligen torkningen, som tack vare områdets mikroklimat kan ske under de bästa möjliga förhållanden, antingen utomhus eller i torkningstunnlar.

Sedan år 2001 firar man Jornadas del Atún (Tonfiskdagar) i Isla Cristina. Då möts experter inom området från hela världen för att utbyta erfarenheter om tonfisk som har betydelse för turismen, ekonomin och det biologiska bevarandet. Evenemanget anordnas av sällskapet Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus Thynnus y Amantes del Vino (Tonfisken och Vinets vänner) och har som syfte att lyfta fram den traditionella gastronomin. Under dagarna äger många olika aktiviteter rum, som yrkesverksammas avsmakning av tonfisk, då man också delar ut pris till de bästa ”Mojama de Isla Cristina”, veckan för högstående gastronomi, där kända kockar bjuder på rätter på tonfisk eller de kulinariska tonfiskprovningarna då nästan alla barer, restauranger och värdshus i Isla Cristina tävlar i att bjuda på smakprov på rätter som tillagats efter traditionella recept som de har fått ärva från fiskare och fiskarhustrur.

Ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel anger i sin publikation Inventario Español de Productos Tradicionales (1996) att ”Mojama de Isla Cristina” är en traditionell produkt, vilket även anges i en studie från Fundación Unicaja, Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía, volym II (2006).

Produktens anseende i den gastronomiska världen utanför kommunen åskådliggörs i en artikel i tidningen ABC (Sevilla) den 1 april 2003 där man gjorde reklam för III Jornadas Gastronómicas Andaluzas på hotell Ritz i Madrid: De Lepe a la Castellana. I artikeln beskrivs hur dagen invigdes av restaurangen Coral Playa i La Antilla-Lepe (Huelva), och på den avsmakningsmeny som restaurangen erbjöd fanns skinka från Aracena, ”Mojama de Isla Cristina” och de välkända Huelva-räkorna.

Vid XIX Jornada Gastronómica de Granada som anordnades 2010 kunde man bland annat prova på ”Mojama de Isla Cristina” på bröd till kall Salmorejosoppa (”en tostas con Salmorejo”).

”Mojama de Isla Cristina” omnämns i Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013, som gavs ut den 7 december 2012 av finsmakaren José Manuel Rubio och som inbegriper utvalda exempel på nationella och europeiska specialiteter.

Restaurangen Acánthum har ”Mojama de Isla Cristina” som en av sina mest populära förrätter.

Även restaurangen Casa Machaquito erbjuder ”Mojama de Isla Cristina” som en lokal kulinarisk specialitet.

Restaurang La Mirta på hotell Eurostar Tartessos har en omfattande meny på internet, där ”Mojama de Isla Cristina” finns med tillsammans med två andra väl ansedda produkter från Huelvaprovinsen, nämligen räkor och skinka.

I mathandboken Gruta beskriver man också tonfisken ”Mojama de Isla Cristina” ingående med detaljer om hur den tillverkas och dess fysiska egenskaper.

När det gäller användningen av namnet i det gängse språket talas det i tidningen ABC i Sevilla, i upplagan av den 7 augusti 2000, om ”’mojama’ från Barbate eller Isla Cristina”.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Hela produktspecifikationen finns på

https://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Isla_Cristina_modificado.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---