# Den Europæiske Unions C 170/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 170 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang18. maj 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 170

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang18. maj 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 170/01 | Meddelelse fra Kommissionen om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 | 1 |
| 2020/C 170/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9833 — KKR/Viridor) (
  1
  ) | 20 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 170/01

Meddelelse fra Kommissionen om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108

1

2020/C 170/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9833 — KKR/Viridor) (
  1
  )

1

20

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 170/03 | Euroens vekselkurs — 15. maj 2020 | 21 |
| | Revisionsretten |
| 2020/C 170/04 | Særberetning nr. 12/2020 Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset | 22 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2020/C 170/05 | Undtagelse fra de nationale bestemmelser til gennemførelse af direktiv (EU) 2015/849 (AMLD) for udbydere af spiltjenester Liste over medlemsstater, der har besluttet at undtage udbydere af visse spiltjenester fra nationale bestemmelser til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme | 23 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 170/03

Euroens vekselkurs — 15. maj 2020

21

Revisionsretten

2020/C 170/04

Særberetning nr. 12/2020 Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset

22

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2020/C 170/05

Undtagelse fra de nationale bestemmelser til gennemførelse af direktiv (EU) 2015/849 (AMLD) for udbydere af spiltjenester Liste over medlemsstater, der har besluttet at undtage udbydere af visse spiltjenester fra nationale bestemmelser til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme

23

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 170/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9666 — Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 25 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 170/07 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |
| 2020/C 170/08 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 38 |
| 2020/C 170/09 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 51 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 170/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9666 — Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

25

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 170/07

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

27

2020/C 170/08

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

38

2020/C 170/09

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om godkendelse af indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108

(2020/C 170/01)

Kommissionen godkendte den 11. maj 2020 indholdet af et udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108.

Udkastet til Kommissionens forordning findes i bilaget til denne meddelelse. Udkastet til Kommissionens forordning er lagt frem til offentlig høring på: http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

BILAG

UDKAST til KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) .../...

af ...

om ændring af forordning (EU) nr. 651/2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2015/1588 af 13. juli 2015 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, litra a),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (2) betragtes visse kategorier af støtte som forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (2) betragtes visse kategorier af støtte som forenelige med det indre marked.

| (2) | Virksomheder, der deltager i projekter, som hører under det europæiske territoriale samarbejde (ETS) og er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 (3) eller af [den nye ETS-forordning], har ofte vanskeligt ved at finansiere meromkostninger, der følger af samarbejdet mellem partnere i forskellige regioner og i forskellige medlemsstater eller tredjelande. Som følge af den betydning ETS har for samhørighedspolitikken, idet det skaber en ramme for gennemførelse af fælles aktioner og udveksling af politiske løsningsmodeller mellem nationale, regionale og lokale aktører fra forskellige medlemsstater eller tredjelande, bør der tages hensyn til visse vanskeligheder, som ETS-projekter står over for, med henblik på at fremme projekternes forenelighed med statsstøttereglerne. På baggrund af Kommissionens erfaringer bør forordning (EU) nr. 651/2014 omfatte støtte til ETS-projekter uanset de støttemodtagende virksomheders størrelse. |
| --- | --- |

(2)

Virksomheder, der deltager i projekter, som hører under det europæiske territoriale samarbejde (ETS) og er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 (3) eller af [den nye ETS-forordning], har ofte vanskeligt ved at finansiere meromkostninger, der følger af samarbejdet mellem partnere i forskellige regioner og i forskellige medlemsstater eller tredjelande. Som følge af den betydning ETS har for samhørighedspolitikken, idet det skaber en ramme for gennemførelse af fælles aktioner og udveksling af politiske løsningsmodeller mellem nationale, regionale og lokale aktører fra forskellige medlemsstater eller tredjelande, bør der tages hensyn til visse vanskeligheder, som ETS-projekter står over for, med henblik på at fremme projekternes forenelighed med statsstøttereglerne. På baggrund af Kommissionens erfaringer bør forordning (EU) nr. 651/2014 omfatte støtte til ETS-projekter uanset de støttemodtagende virksomheders størrelse.

| (3) | De små støttebeløb, som ydes til virksomheder, der deltager i ETS-projekter, har en begrænset indvirkning på samhandelen og konkurrencen, og derfor bør der vedtages enkle regler for de tilfælde, hvor det samlede støttebeløb pr. virksomhed pr. projekt ikke overstiger et fastsat loft. |
| --- | --- |

(3)

De små støttebeløb, som ydes til virksomheder, der deltager i ETS-projekter, har en begrænset indvirkning på samhandelen og konkurrencen, og derfor bør der vedtages enkle regler for de tilfælde, hvor det samlede støttebeløb pr. virksomhed pr. projekt ikke overstiger et fastsat loft.

| (4) | Forsknings- og udviklingsprojekter og gennemførlighedsundersøgelser, som tildeles kvalitetsmærket »Seal of Excellence« efter en evaluering og rangordning foretaget af uafhængige eksperter, og som anses for at være fremragende og værdige til at modtage offentlige midler, men som ikke kan finansieres under Horisont-rammeprogrammet på grund af manglende budgetmidler, må støttes med nationale midler, herunder midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020, og fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond Plus for perioden 2021-2027. Statsstøtte, der ydes til sådanne forsknings- og udviklingsprojekter, som gennemføres af små og mellemstore virksomheder, bør betragtes som forenelig med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser. Det bør desuden ikke være nødvendigt at revurdere de betingelser for støtteberettigelse, der allerede er blevet vurderet på EU-plan på grundlag af reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet før tildelingen af kvalitetsmærket »Seal of Excellence«. Hvorvidt de virksomheder, der gennemfører projekterne, er kommercielle eller almennyttige, er ikke et relevant kriterie i henhold til konkurrencereglerne. |
| --- | --- |

(4)

Forsknings- og udviklingsprojekter og gennemførlighedsundersøgelser, som tildeles kvalitetsmærket »Seal of Excellence« efter en evaluering og rangordning foretaget af uafhængige eksperter, og som anses for at være fremragende og værdige til at modtage offentlige midler, men som ikke kan finansieres under Horisont-rammeprogrammet på grund af manglende budgetmidler, må støttes med nationale midler, herunder midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020, og fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond Plus for perioden 2021-2027. Statsstøtte, der ydes til sådanne forsknings- og udviklingsprojekter, som gennemføres af små og mellemstore virksomheder, bør betragtes som forenelig med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser. Det bør desuden ikke være nødvendigt at revurdere de betingelser for støtteberettigelse, der allerede er blevet vurderet på EU-plan på grundlag af reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet før tildelingen af kvalitetsmærket »Seal of Excellence«. Hvorvidt de virksomheder, der gennemfører projekterne, er kommercielle eller almennyttige, er ikke et relevant kriterie i henhold til konkurrencereglerne.

| (5) | Statsstøtte ydet til visse projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... (4) (CEF2-forordningen), kan betragtes som forenelig med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser. |
| --- | --- |

(5)

Statsstøtte ydet til visse projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet, som er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/... (4) (CEF2-forordningen), kan betragtes som forenelig med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser.

| (6) | Tilskud, der ydes til forskere inden for rammerne af EFR's »proof of concept« henholdsvis Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA), som anses for at udgøre økonomiske aktiviteter, bør også betragtes som forenelige med det indre marked, såfremt de er tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«. |
| --- | --- |

(6)

Tilskud, der ydes til forskere inden for rammerne af EFR's »proof of concept« henholdsvis Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA), som anses for at udgøre økonomiske aktiviteter, bør også betragtes som forenelige med det indre marked, såfremt de er tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«.

| (7) | Kombineret offentlig finansiering med centralt forvaltede nationale midler og EU-midler til forsknings- og udviklingsprojekter (som dem, der gennemføres inden for et europæisk institutionaliseret partnerskab baseret på traktatens artikel 185 eller 187 eller en programsamfinansieringsaktion som defineret i Horisont Europa-rammeprogrammet) kan bidrage til at øge den europæiske konkurrenceevne inden for forskning og udvikling, da sådanne forsknings- og udviklingsprojekter anses for at opfylde mål af fælleseuropæisk interesse og afhjælpe veldefinerede markedssvigt. Det er tilfældet, når sådanne projekter evalueres, rangordnes og udvælges af uafhængige eksperter i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet i forbindelse med tværnationale indkaldelser af forslag, hvor mindst tre medlemsstater deltager (eller to medlemsstater i forbindelse med samarbejdsaktioner). Medlemsstaternes finansielle bidrag, som omfatter midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 samt fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond+ for perioden 2021-2027, til disse samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter bør betragtes som forenelige med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser. Det bør desuden ikke være nødvendigt at revurdere de betingelser for støtteberettigelse, der allerede er blevet vurderet af uafhængige eksperter på tværnationalt plan på grundlag af reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet før udvælgelsen af et forsknings- og udviklingsprojekt. |
| --- | --- |

(7)

Kombineret offentlig finansiering med centralt forvaltede nationale midler og EU-midler til forsknings- og udviklingsprojekter (som dem, der gennemføres inden for et europæisk institutionaliseret partnerskab baseret på traktatens artikel 185 eller 187 eller en programsamfinansieringsaktion som defineret i Horisont Europa-rammeprogrammet) kan bidrage til at øge den europæiske konkurrenceevne inden for forskning og udvikling, da sådanne forsknings- og udviklingsprojekter anses for at opfylde mål af fælleseuropæisk interesse og afhjælpe veldefinerede markedssvigt. Det er tilfældet, når sådanne projekter evalueres, rangordnes og udvælges af uafhængige eksperter i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet i forbindelse med tværnationale indkaldelser af forslag, hvor mindst tre medlemsstater deltager (eller to medlemsstater i forbindelse med samarbejdsaktioner). Medlemsstaternes finansielle bidrag, som omfatter midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde for perioden 2014-2020 samt fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond+ for perioden 2021-2027, til disse samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter bør betragtes som forenelige med det indre marked og fritages for anmeldelsespligten på visse betingelser. Det bør desuden ikke være nødvendigt at revurdere de betingelser for støtteberettigelse, der allerede er blevet vurderet af uafhængige eksperter på tværnationalt plan på grundlag af reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-rammeprogrammet før udvælgelsen af et forsknings- og udviklingsprojekt.

| (8) | Det fastlægges i Horisont 2020- og Horisont Europa-rammeprogrammet, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der kan komme i betragtning til finansiering. I den forbindelse bemærker Kommissionen, at forsknings- og innovationsaktioner som defineret i Horisont-rammeprogrammerne normalt svarer til grundforskningsaktiviteter og industrielle forskningsaktiviteter, jf. denne forordning. Innovationsaktioner, der støttes under Horisont-rammeprogrammerne vil desuden normalt stemme overens med definitionen af eksperimentelle udviklingsaktiviteter i denne forordning. Forenklingerne i denne forordning med hensyn til forskning og udvikling bør imidlertid ikke anvendes til at finansiere aktiviteter, der ikke er støtteberettigede efter statsstøttereglerne for forskning og udvikling, dvs. aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter. Derfor kan medlemsstaterne også tage hensyn til definitionerne af teknologisk modenhedsniveau (»TRL«). Kommissionen bemærker, at statsstøtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter på TRL-niveau 9 anses for at gå videre end definitionen af eksperimentel udvikling, og en sådan støtte bør derfor ikke være omfattet af denne forordning. |
| --- | --- |

(8)

Det fastlægges i Horisont 2020- og Horisont Europa-rammeprogrammet, hvilke forsknings- og innovationsaktiviteter der kan komme i betragtning til finansiering. I den forbindelse bemærker Kommissionen, at forsknings- og innovationsaktioner som defineret i Horisont-rammeprogrammerne normalt svarer til grundforskningsaktiviteter og industrielle forskningsaktiviteter, jf. denne forordning. Innovationsaktioner, der støttes under Horisont-rammeprogrammerne vil desuden normalt stemme overens med definitionen af eksperimentelle udviklingsaktiviteter i denne forordning. Forenklingerne i denne forordning med hensyn til forskning og udvikling bør imidlertid ikke anvendes til at finansiere aktiviteter, der ikke er støtteberettigede efter statsstøttereglerne for forskning og udvikling, dvs. aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter. Derfor kan medlemsstaterne også tage hensyn til definitionerne af teknologisk modenhedsniveau (»TRL«). Kommissionen bemærker, at statsstøtte til forsknings- og udviklingsaktiviteter på TRL-niveau 9 anses for at gå videre end definitionen af eksperimentel udvikling, og en sådan støtte bør derfor ikke være omfattet af denne forordning.

| (9) | Programmet for et digitalt Europa vil støtte og fremskynde digitaliseringen af den europæiske økonomi og det europæiske samfund, hvilket vil skabe fordele for de europæiske borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder i hele Unionen. Programmet supplerer såvel de forsknings-, udviklings- og innovationsprojekter, der støttes under Horisont Europa-programmet, som det digitale program under Connecting Europe-faciliteten og InvestEU. Det vil hjælpe med at styrke den digitale kapacitet (dvs. data-, databehandlings- og cybersikkerhedskapaciteten) i den offentlige sektor såvel som i små og mellemstore virksomheder og inden for forsknings- og innovationsfællesskaberne. Programmet vil tilvejebringe finansielle bidrag til avanceret databehandling, herunder højtydende databehandling, cloudcomputing, edge computing og kvantedatabehandling, samt kunstig intelligens, herunder etableringen af europæiske digitale innovationsknudepunkter, test- og forsøgsfaciliteter. Det vil også understøtte digitale færdigheder og cybersikkerhedsudstyr og -værktøjer. |
| --- | --- |

(9)

Programmet for et digitalt Europa vil støtte og fremskynde digitaliseringen af den europæiske økonomi og det europæiske samfund, hvilket vil skabe fordele for de europæiske borgere, offentlige forvaltninger og virksomheder i hele Unionen. Programmet supplerer såvel de forsknings-, udviklings- og innovationsprojekter, der støttes under Horisont Europa-programmet, som det digitale program under Connecting Europe-faciliteten og InvestEU. Det vil hjælpe med at styrke den digitale kapacitet (dvs. data-, databehandlings- og cybersikkerhedskapaciteten) i den offentlige sektor såvel som i små og mellemstore virksomheder og inden for forsknings- og innovationsfællesskaberne. Programmet vil tilvejebringe finansielle bidrag til avanceret databehandling, herunder højtydende databehandling, cloudcomputing, edge computing og kvantedatabehandling, samt kunstig intelligens, herunder etableringen af europæiske digitale innovationsknudepunkter, test- og forsøgsfaciliteter. Det vil også understøtte digitale færdigheder og cybersikkerhedsudstyr og -værktøjer.

| (10) | Finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, kan omfatte midler, der kontrolleres af medlemsstaterne, herunder EU-midler under delt forvaltning, for at øge løftestangseffekten og understøtte yderligere investeringer i Europa. Eksempelvis vil medlemsstaterne kunne bidrage med en del af EU-midlerne under delt forvaltning til medlemsstatssegmentet af EU-garantien inden for rammerne af InvestEU-fonden. Medlemsstaterne vil derudover kunne finansiere de finansielle produkter, der understøttes af InvestEU-fonden, med egne midler eller via nationale erhvervsfremmende banker. En sådan finansiering kan betragtes som »statsmidler« og kan tilregnes staten, hvis medlemsstaterne har skønsbeføjelse med hensyn til anvendelsen af disse midler. Hvis medlemsstaterne ikke har skønsbeføjelser med hensyn til anvendelsen af midlerne eller handler i overensstemmelse med normale markedsvilkår, kan anvendelsen af disse midler til gengæld ikke udgøre statsstøtte. Hvad angår disse tilfælde agter Kommissionen at vejlede yderligere om de typiske scenarier, der kan modtage støtte inden for rammerne InvestEU-forordningen. |
| --- | --- |

(10)

Finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, kan omfatte midler, der kontrolleres af medlemsstaterne, herunder EU-midler under delt forvaltning, for at øge løftestangseffekten og understøtte yderligere investeringer i Europa. Eksempelvis vil medlemsstaterne kunne bidrage med en del af EU-midlerne under delt forvaltning til medlemsstatssegmentet af EU-garantien inden for rammerne af InvestEU-fonden. Medlemsstaterne vil derudover kunne finansiere de finansielle produkter, der understøttes af InvestEU-fonden, med egne midler eller via nationale erhvervsfremmende banker. En sådan finansiering kan betragtes som »statsmidler« og kan tilregnes staten, hvis medlemsstaterne har skønsbeføjelse med hensyn til anvendelsen af disse midler. Hvis medlemsstaterne ikke har skønsbeføjelser med hensyn til anvendelsen af midlerne eller handler i overensstemmelse med normale markedsvilkår, kan anvendelsen af disse midler til gengæld ikke udgøre statsstøtte. Hvad angår disse tilfælde agter Kommissionen at vejlede yderligere om de typiske scenarier, der kan modtage støtte inden for rammerne InvestEU-forordningen.

| (11) | Såfremt nationale midler, herunder EU-midler under delt forvaltning, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, bør der fastsættes en række betingelser for, hvornår støtten anses for at være forenelig med det indre marked og er fritaget for anmeldelsespligten med henblik på at lette gennemførelsen af InvestEU-fonden. |
| --- | --- |

(11)

Såfremt nationale midler, herunder EU-midler under delt forvaltning, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, bør der fastsættes en række betingelser for, hvornår støtten anses for at være forenelig med det indre marked og er fritaget for anmeldelsespligten med henblik på at lette gennemførelsen af InvestEU-fonden.

| (12) | InvestEU-fonden er udformet således, at den indeholder en række vigtige konkurrencemæssige garantier, såsom støtte til investeringer, der opfylder Unionens politiske målsætninger og skaber EU-merværdi, og kravet om, at InvestEU-fonden skal være af supplerende karakter og afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringssituationer. Forud for udstedelsen af EU-garantien vil forvaltningssystemet og beslutningsprocessen desuden sikre, at InvestEU-støttede aktiviteter opfylder de ovennævnte krav. Endelig vil den støtte, der ydes af InvestEU-fonden, være gennemsigtig, og virkningerne heraf vil blive evalueret. Derfor bør statsstøtte, der indgår i de finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, betragtes som forenelig med det indre marked og være fritaget for anmeldelsespligten på grundlag af opfyldelsen af et begrænset antal betingelser. |
| --- | --- |

(12)

InvestEU-fonden er udformet således, at den indeholder en række vigtige konkurrencemæssige garantier, såsom støtte til investeringer, der opfylder Unionens politiske målsætninger og skaber EU-merværdi, og kravet om, at InvestEU-fonden skal være af supplerende karakter og afhjælpe markedssvigt og suboptimale investeringssituationer. Forud for udstedelsen af EU-garantien vil forvaltningssystemet og beslutningsprocessen desuden sikre, at InvestEU-støttede aktiviteter opfylder de ovennævnte krav. Endelig vil den støtte, der ydes af InvestEU-fonden, være gennemsigtig, og virkningerne heraf vil blive evalueret. Derfor bør statsstøtte, der indgår i de finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, betragtes som forenelig med det indre marked og være fritaget for anmeldelsespligten på grundlag af opfyldelsen af et begrænset antal betingelser.

| (13) | Forordning (EU) nr. 651/2014 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(13)

Forordning (EU) nr. 651/2014 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU) nr. 651/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 1, litra m) og n), læses således:






  »m) | støtte til regionale lufthavne |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 1, litra m) og n), læses således:

»m)

støtte til regionale lufthavne

| n) | støtte til havne« |
| --- | --- |

n)

støtte til havne«

| b) | i stk. 1 indsættes som litra o) og p):






  »o) | støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde |
| --- | --- | --- |

b)

i stk. 1 indsættes som litra o) og p):

»o)

støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

| p) | støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden.« |
| --- | --- |

p)

støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden.«

| c) | stk. 2, litra a), affattes således:






  »a) | ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling 1 (med undtagelse af artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undtagelse af artikel 44) og 10 i kapitel III i denne forordning, og støtte, der gennemføres i form af finansielle produkter i henhold til afdeling 16 i samme kapitel, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget pr. medlemsstat overstiger 150 mio. EUR, fra seks måneder efter de er trådt i kraft. For støtte i henhold til afdeling 16 i kapitel III i denne forordning tages der ved vurderingen af, om en medlemsstats gennemsnitlige årlige statsstøttebudget relateret til et bestemt finansielt produkt overstiger 150 mio. EUR, alene hensyn til de af den pågældende medlemsstats bidrag til medlemsstatssegmentet under EU-garantien, jf. artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning [InvestEU-programmet], der er øremærket til det pågældende finansielle produkt. Kommissionen kan senest 20 arbejdsdage efter en støtteordnings ikrafttræden beslutte, at denne forordning skal finde anvendelse herpå i en længere periode, efter vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har anmeldt til Kommissionen« |
| --- | --- | --- |

c)

stk. 2, litra a), affattes således:

»a)

ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling 1 (med undtagelse af artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undtagelse af artikel 44) og 10 i kapitel III i denne forordning, og støtte, der gennemføres i form af finansielle produkter i henhold til afdeling 16 i samme kapitel, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget pr. medlemsstat overstiger 150 mio. EUR, fra seks måneder efter de er trådt i kraft. For støtte i henhold til afdeling 16 i kapitel III i denne forordning tages der ved vurderingen af, om en medlemsstats gennemsnitlige årlige statsstøttebudget relateret til et bestemt finansielt produkt overstiger 150 mio. EUR, alene hensyn til de af den pågældende medlemsstats bidrag til medlemsstatssegmentet under EU-garantien, jf. artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning [InvestEU-programmet], der er øremærket til det pågældende finansielle produkt. Kommissionen kan senest 20 arbejdsdage efter en støtteordnings ikrafttræden beslutte, at denne forordning skal finde anvendelse herpå i en længere periode, efter vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har anmeldt til Kommissionen«

| d) | stk. 3, litra a) og b), affattes således:






  »a) | støtte til fiskeri- og akvakultursektoren, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (*1), med undtagelse af uddannelsesstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere, regionale investeringsstøtteordninger i regioner i den yderste periferi, regionale driftsstøtteordninger og støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde |
| --- | --- | --- |

d)

stk. 3, litra a) og b), affattes således:

»a)

støtte til fiskeri- og akvakultursektoren, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (*1), med undtagelse af uddannelsesstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere, regionale investeringsstøtteordninger i regioner i den yderste periferi, regionale driftsstøtteordninger og støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

| b) | støtte ydet inden for sektoren for primærproduktion af landbrugsprodukter, med undtagelse af regional investeringsstøtte i regioner i den yderste periferi, regionale driftsstøtteordninger, støtte til konsulentbistand til SMV'er, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, miljøstøtte, uddannelsesstøtte, støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere, støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde samt støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden« |
| --- | --- |

b)

støtte ydet inden for sektoren for primærproduktion af landbrugsprodukter, med undtagelse af regional investeringsstøtte i regioner i den yderste periferi, regionale driftsstøtteordninger, støtte til konsulentbistand til SMV'er, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, miljøstøtte, uddannelsesstøtte, støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere, støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde samt støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden«

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).«"

| e) | stk. 4 affattes således:

  »4.   Denne forordning finder ikke anvendelse på:






  a) | støtteordninger, som ikke udtrykkeligt udelukker individuel støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte ydet af den samme medlemsstat, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, samt støtteordninger, jf. afdeling 2a og 16 i kapitel III |
| --- | --- | --- |

e)

stk. 4 affattes således:

»4.   Denne forordning finder ikke anvendelse på:

a)

støtteordninger, som ikke udtrykkeligt udelukker individuel støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte ydet af den samme medlemsstat, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, samt støtteordninger, jf. afdeling 2a og 16 i kapitel III

| b) | ad hoc-støtte til en i litra a) omhandlet virksomhed |
| --- | --- |

b)

ad hoc-støtte til en i litra a) omhandlet virksomhed

| c) | støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, etableringsstøtteordninger, regionale driftsstøtteordninger, støtte til SMV'er efter artikel 56f og støtte til finansielle formidlere efter afdeling 16 i kapitel III, forudsat at kriseramte virksomheder ved sådanne ordninger ikke stilles bedre end andre virksomheder. |
| --- | --- |

c)

støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, etableringsstøtteordninger, regionale driftsstøtteordninger, støtte til SMV'er efter artikel 56f og støtte til finansielle formidlere efter afdeling 16 i kapitel III, forudsat at kriseramte virksomheder ved sådanne ordninger ikke stilles bedre end andre virksomheder.

| 2) | I artikel 2 foretages følgende ændringer:






  a) | nr. 63), 64) og 65) udgår |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 2 foretages følgende ændringer:

a)

nr. 63), 64) og 65) udgår

| b) | følgende nr. 86b) indsættes:






  »86b) | »digitalisering«: indførelse af teknologier, der gennemføres ved hjælp af elektronisk udstyr og/eller elektroniske systemer, og der giver mulighed for at øge produkters funktionalitet, udvikle onlinetjenester, modernisere processer eller migrere til forretningsmodeller, som er baseret på afvikling af mellemmænd i forbindelse med vareproduktion og levering af tjenesteydelser, og som med tiden genererer en transformativ virkning« |
| --- | --- | --- |

b)

følgende nr. 86b) indsættes:

»86b)

»digitalisering«: indførelse af teknologier, der gennemføres ved hjælp af elektronisk udstyr og/eller elektroniske systemer, og der giver mulighed for at øge produkters funktionalitet, udvikle onlinetjenester, modernisere processer eller migrere til forretningsmodeller, som er baseret på afvikling af mellemmænd i forbindelse med vareproduktion og levering af tjenesteydelser, og som med tiden genererer en transformativ virkning«

| c) | nr. 138) affattes således:






  »138) | »net til næstegenerationsnetadgang (NGA-net)«: avancerede net, som mindst har følgende egenskaber:






  i) | de leverer stabile tjenester ved meget høj hastighed pr. abonnent gennem optiske (eller tilsvarende teknologi) backhaulnet, der er tilstrækkeligt tæt på brugeren til, at leveringen af meget høj hastighed reelt kan garanteres, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

nr. 138) affattes således:

»138)

»net til næstegenerationsnetadgang (NGA-net)«: avancerede net, som mindst har følgende egenskaber:

i)

de leverer stabile tjenester ved meget høj hastighed pr. abonnent gennem optiske (eller tilsvarende teknologi) backhaulnet, der er tilstrækkeligt tæt på brugeren til, at leveringen af meget høj hastighed reelt kan garanteres,

| ii) | de understøtter en bred vifte af avancerede digitale tjenester, bl.a. konvergerede all-IP-tjenester, og |
| --- | --- |

ii)

de understøtter en bred vifte af avancerede digitale tjenester, bl.a. konvergerede all-IP-tjenester, og

| iii) | de har en markant højere uploadhastighed (sammenlignet med basale bredbåndsnet).
  I den nuværende fase af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling er NGA-net: a) fiberbaserede adgangsnet (FTTx), b) avancerede opgraderede kabelnet og c) visse avancerede trådløse net, der muliggør vedvarende høje hastigheder pr. abonnent. NGA-net omfatter net, som kan levere en up- og downloadhastighed på 1 Gbps. Henvisninger til NGA-net omfatter næstegenerationsbackhaulnet (NGN), når disse er nødvendige for ibrugtagningen af NGA-net« |
| --- | --- |

iii)

de har en markant højere uploadhastighed (sammenlignet med basale bredbåndsnet).

I den nuværende fase af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling er NGA-net: a) fiberbaserede adgangsnet (FTTx), b) avancerede opgraderede kabelnet og c) visse avancerede trådløse net, der muliggør vedvarende høje hastigheder pr. abonnent. NGA-net omfatter net, som kan levere en up- og downloadhastighed på 1 Gbps. Henvisninger til NGA-net omfatter næstegenerationsbackhaulnet (NGN), når disse er nødvendige for ibrugtagningen af NGA-net«

| d) | følgende nr. 138a) indsættes:






  »138a) | »næstegenerationsbackhaulnet (NGN)«: avancerede backhaulnet, som kan understøtte etableringen af NGA-net via optiske fibre (eller en ækvivalent teknologi)« |
| --- | --- | --- |

d)

følgende nr. 138a) indsættes:

»138a)

»næstegenerationsbackhaulnet (NGN)«: avancerede backhaulnet, som kan understøtte etableringen af NGA-net via optiske fibre (eller en ækvivalent teknologi)«

| e) | følgende nr. 166) til 178) tilføjes:

  »Definitioner vedrørende støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden







  166) | »InvestEU-fonden«, »EU-garanti«, »finansielt produkt«, »nationale erhvervsfremmende banker eller institutter« og »gennemførelsespartner«: har samme betydning som defineret i artikel 2 i forordning [InvestEU-programmet] |
| --- | --- | --- |

e)

følgende nr. 166) til 178) tilføjes:

»Definitioner vedrørende støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

»Definitioner vedrørende støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

166)

»InvestEU-fonden«, »EU-garanti«, »finansielt produkt«, »nationale erhvervsfremmende banker eller institutter« og »gennemførelsespartner«: har samme betydning som defineret i artikel 2 i forordning [InvestEU-programmet]

| 167) | »finansiel formidler«: enhver finansiel institution, bortset fra en gennemførelsespartner, uanset form og ejerskabsforhold, som er involveret i gennemførelsen af budgetgarantier. Sådanne formidlere kan bl.a. omfatte banker, kreditinstitutter uden for banksektoren, investeringsforeninger, mikrofinansieringsinstitutioner, garantiselskaber, leasingvirksomheder og nationale erhvervsfremmende banker eller institutter |
| --- | --- |

167)

»finansiel formidler«: enhver finansiel institution, bortset fra en gennemførelsespartner, uanset form og ejerskabsforhold, som er involveret i gennemførelsen af budgetgarantier. Sådanne formidlere kan bl.a. omfatte banker, kreditinstitutter uden for banksektoren, investeringsforeninger, mikrofinansieringsinstitutioner, garantiselskaber, leasingvirksomheder og nationale erhvervsfremmende banker eller institutter

| 168) | »kommerciel finansiel formidler«: en finansiel formidler, der opererer med fortjeneste for øje og fuldstændig på egen risiko uden en offentlig garanti. Nationale erhvervsfremmende banker og institutter betragtes ikke som kommercielle finansielle formidlere |
| --- | --- |

168)

»kommerciel finansiel formidler«: en finansiel formidler, der opererer med fortjeneste for øje og fuldstændig på egen risiko uden en offentlig garanti. Nationale erhvervsfremmende banker og institutter betragtes ikke som kommercielle finansielle formidlere

| 169) | »projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet«: har samme betydning som definitionen i artikel 8 i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen) |
| --- | --- |

169)

»projekter af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet«: har samme betydning som definitionen i artikel 8 i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen)

| 170) | »passende kortlægning«: med særlig henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i, en højst 18 måneder gammel kortlægning af de NGA-/NGN-infrastrukturer, der går gennem en støtteberettiget samfundsøkonomisk drivkrafts lokaler, samt af tjenestekvaliteten af denne infrastrukturs leverede hastighed under normale spidsbelastningsvilkår. Denne kortlægning foretages af de kompetente offentlige myndigheder, skal tage hensyn til alle NGA-/NGN-infrastrukturer, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og skal foretages på adresseniveau for de lokaler, infrastrukturen går igennem (og ikke de lokaler, der er tilsluttet) |
| --- | --- |

170)

»passende kortlægning«: med særlig henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i, en højst 18 måneder gammel kortlægning af de NGA-/NGN-infrastrukturer, der går gennem en støtteberettiget samfundsøkonomisk drivkrafts lokaler, samt af tjenestekvaliteten af denne infrastrukturs leverede hastighed under normale spidsbelastningsvilkår. Denne kortlægning foretages af de kompetente offentlige myndigheder, skal tage hensyn til alle NGA-/NGN-infrastrukturer, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og skal foretages på adresseniveau for de lokaler, infrastrukturen går igennem (og ikke de lokaler, der er tilsluttet)

| 171) | »offentlig høring«: med særligt henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i), en offentlig høring, som de kompetente offentlige myndigheder gennemfører via en offentliggørelse på et egnet websted, hvortil alle interesserede parter har adgang i mindst en måned med det formål at indsamle velbegrundede synspunkter fra interesserede parter om de NGA-/NGN-infrastrukturer, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og som går igennem en støtteberettiget socioøkonomisk drivkrafts lokaler, baseret på oplysningerne på adresseniveau for de lokaler, infrastrukturen går igennem |
| --- | --- |

171)

»offentlig høring«: med særligt henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i), en offentlig høring, som de kompetente offentlige myndigheder gennemfører via en offentliggørelse på et egnet websted, hvortil alle interesserede parter har adgang i mindst en måned med det formål at indsamle velbegrundede synspunkter fra interesserede parter om de NGA-/NGN-infrastrukturer, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og som går igennem en støtteberettiget socioøkonomisk drivkrafts lokaler, baseret på oplysningerne på adresseniveau for de lokaler, infrastrukturen går igennem

| 172) | »lokaler, som infrastrukturen går igennem«: med særligt henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i), lokaler, som kan tilsluttes på kort tid til en overkommelig pris for slutbrugeren (aktiveringsgebyr), uanset om lokalerne er tilsluttet nettet. En operatør kan kun angive, at infrastrukturen går igennem lokaler, hvis operatøren på anmodning fra en slutbruger forpligter sig til at tilslutte lokalerne til normale aktiveringsgebyrer, dvs. uden yderligere eller ekstraordinære omkostninger, hvis dette er almindelig forretningspraksis, og som under alle omstændigheder ikke overstiger de sædvanlige omkostninger i den berørte medlemsstat, som kan fastsættes af de relevante myndigheder. Operatøren skal desuden kunne tilslutte og aktivere tjenesten på den pågældende adresse inden for 4 uger efter anmodningen |
| --- | --- |

172)

»lokaler, som infrastrukturen går igennem«: med særligt henblik på artikel 56e, stk. 2, litra b), nr. i), lokaler, som kan tilsluttes på kort tid til en overkommelig pris for slutbrugeren (aktiveringsgebyr), uanset om lokalerne er tilsluttet nettet. En operatør kan kun angive, at infrastrukturen går igennem lokaler, hvis operatøren på anmodning fra en slutbruger forpligter sig til at tilslutte lokalerne til normale aktiveringsgebyrer, dvs. uden yderligere eller ekstraordinære omkostninger, hvis dette er almindelig forretningspraksis, og som under alle omstændigheder ikke overstiger de sædvanlige omkostninger i den berørte medlemsstat, som kan fastsættes af de relevante myndigheder. Operatøren skal desuden kunne tilslutte og aktivere tjenesten på den pågældende adresse inden for 4 uger efter anmodningen

| 173) | »sociale tjenester«: klart identificerede tjenester, der opfylder sociale behov, navnlig med hensyn til sundhed og langvarig pleje, børnepasning, adgang til og reintegration på arbejdsmarkedet, socialt boligbyggeri (dvs. boliger til mindrebemidlede eller vanskeligt stillede samfundsgrupper, som af økonomiske grunde er ude af stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår) og pleje og social inklusion af sårbare grupper (jf. betragtning 11 i Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (*2) eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse) |
| --- | --- |

173)

»sociale tjenester«: klart identificerede tjenester, der opfylder sociale behov, navnlig med hensyn til sundhed og langvarig pleje, børnepasning, adgang til og reintegration på arbejdsmarkedet, socialt boligbyggeri (dvs. boliger til mindrebemidlede eller vanskeligt stillede samfundsgrupper, som af økonomiske grunde er ude af stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår) og pleje og social inklusion af sårbare grupper (jf. betragtning 11 i Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (*2) eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse)

*2

| 174) | »TEN-T-byknudepunkt«: et byområde, hvor transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet, som f.eks. havne, herunder passagerterminaler, lufthavne, banegårde, logistiske platforme og godsterminaler i og omkring et byområde, er forbundet med andre dele af denne infrastruktur og med infrastrukturen for regional og lokal trafik, jf. definitionen i artikel 3, litra p), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (*3) |
| --- | --- |

174)

»TEN-T-byknudepunkt«: et byområde, hvor transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet, som f.eks. havne, herunder passagerterminaler, lufthavne, banegårde, logistiske platforme og godsterminaler i og omkring et byområde, er forbundet med andre dele af denne infrastruktur og med infrastrukturen for regional og lokal trafik, jf. definitionen i artikel 3, litra p), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (*3)

*3

| 175) | »nytilkommen«: en jernbanevirksomhed som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU (*4), som opfylder følgende betingelser:






  a) | på støttetildelingstidspunktet er der gået mindre end ti år, siden den nytilkomne fik udstedt en licens efter artikel 17, stk. 3, i direktiv 2012/34/EU |
| --- | --- | --- |

175)

»nytilkommen«: en jernbanevirksomhed som defineret i artikel 3, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU (*4), som opfylder følgende betingelser:

*4

a)

på støttetildelingstidspunktet er der gået mindre end ti år, siden den nytilkomne fik udstedt en licens efter artikel 17, stk. 3, i direktiv 2012/34/EU

| b) | den nytilkomne er ikke tilknyttet, jf. artikel 3, stk. 3, i bilag I til nærværende forordning, en jernbanevirksomhed, der har fået udstedt en licens i en medlemsstat før den 1. januar 2010 |
| --- | --- |

b)

den nytilkomne er ikke tilknyttet, jf. artikel 3, stk. 3, i bilag I til nærværende forordning, en jernbanevirksomhed, der har fået udstedt en licens i en medlemsstat før den 1. januar 2010

| 176) | »økosystem«, »biodiversitet« og »god tilstand i et økosystem«: har samme betydning som definitionen i artikel 2, stk. 1, i [(udkastet til) Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer] |
| --- | --- |

176)

»økosystem«, »biodiversitet« og »god tilstand i et økosystem«: har samme betydning som definitionen i artikel 2, stk. 1, i [(udkastet til) Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer]

| 177) | »beboelsesejendom«: en bygning omfattende enfamilie- eller flerfamilieboliger, hvor ikkebeboelsesmæssige enheder højst optager [25] % af etagearealet |
| --- | --- |

177)

»beboelsesejendom«: en bygning omfattende enfamilie- eller flerfamilieboliger, hvor ikkebeboelsesmæssige enheder højst optager [25] % af etagearealet

| 178) | »lille midcapselskab«: en virksomhed med højst 499 ansatte som beregnet i overensstemmelse med artikel 3 til 5 i bilag I, hvis årsomsætning ikke overstiger 100 mio. EUR eller hvis årlige balance ikke overstiger 86 mio. EUR; et antal virksomheder betragtes som én virksomhed, hvis en af betingelserne i artikel 3, stk. 3, i bilag I er opfyldt. |
| --- | --- |

178)

»lille midcapselskab«: en virksomhed med højst 499 ansatte som beregnet i overensstemmelse med artikel 3 til 5 i bilag I, hvis årsomsætning ikke overstiger 100 mio. EUR eller hvis årlige balance ikke overstiger 86 mio. EUR; et antal virksomheder betragtes som én virksomhed, hvis en af betingelserne i artikel 3, stk. 3, i bilag I er opfyldt.

(*2)  Kommissionens afgørelse af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3)."

*2

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1)."

*3

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32).«"

*4

| 3) | I artikel 4, stk. 1, foretages følgende ændringer:






  a) | litra f) affattes således:






  »f) | støtte til virksomheder, der deltager i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde: for støtte efter artikel 20, 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; for støtte efter artikel 20a, de beløb, der er fastsat i artikel 20a, stk. 2, pr. virksomhed pr. projekt« |
| --- | --- | --- | --- |

3)

I artikel 4, stk. 1, foretages følgende ændringer:

a)

litra f) affattes således:

»f)

støtte til virksomheder, der deltager i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde: for støtte efter artikel 20, 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; for støtte efter artikel 20a, de beløb, der er fastsat i artikel 20a, stk. 2, pr. virksomhed pr. projekt«

| b) | i litra i) tilføjes følgende nr. vii) til x):






  »vii) | støtte til SMV'er til forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, og som gennemføres efter artikel 25a: det i artikel 25a omhandlede beløb |
| --- | --- | --- |

b)

i litra i) tilføjes følgende nr. vii) til x):

»vii)

støtte til SMV'er til forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, og som gennemføres efter artikel 25a: det i artikel 25a omhandlede beløb

| viii) | støtte til Marie Skłodowska-Curie- og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der gennemføres efter artikel 25b: de i artikel 25b nævnte beløb |
| --- | --- |

viii)

støtte til Marie Skłodowska-Curie- og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der gennemføres efter artikel 25b: de i artikel 25b nævnte beløb

| ix) | støtte i forbindelse med samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres efter artikel 25c: de i artikel 25c nævnte beløb |
| --- | --- |

ix)

støtte i forbindelse med samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres efter artikel 25c: de i artikel 25c nævnte beløb

| x) | støtte til samarbejdsaktioner: de i artikel 25d nævnte beløb« |
| --- | --- |

x)

støtte til samarbejdsaktioner: de i artikel 25d nævnte beløb«

| c) | følgende tilføjes som litra gg):






  »gg) | støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden: de beløb, der er fastsat i afdeling 16 i kapitel III.«. |
| --- | --- | --- |

c)

følgende tilføjes som litra gg):

»gg)

støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden: de beløb, der er fastsat i afdeling 16 i kapitel III.«.

| 4) | I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende litra l):






  »l) | støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden, hvis de i afdeling 16 i kapitel III fastsatte betingelser er opfyldt.«. |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende litra l):

»l)

støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden, hvis de i afdeling 16 i kapitel III fastsatte betingelser er opfyldt.«.

| 5) | I artikel 6, stk. 5, tilføjes følgende som litra i), j) og k):






  »i) | støtte til virksomheder, der deltager i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, hvis de relevante betingelser i artikel 20 eller 20a er opfyldt |
| --- | --- | --- |

5)

I artikel 6, stk. 5, tilføjes følgende som litra i), j) og k):

»i)

støtte til virksomheder, der deltager i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, hvis de relevante betingelser i artikel 20 eller 20a er opfyldt

| j) | støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, Marie Skłodowska-Curie- og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, støtte i forbindelse med samfinansierede projekter og samfinansierede samarbejdsaktioner, hvis de relevante betingelser i artikel 25a, 25b, 25c og 25d er opfyldt |
| --- | --- |

j)

støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, Marie Skłodowska-Curie- og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«, støtte i forbindelse med samfinansierede projekter og samfinansierede samarbejdsaktioner, hvis de relevante betingelser i artikel 25a, 25b, 25c og 25d er opfyldt

| k) | støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden, hvis de i afdeling 16 i kapitel III fastsatte betingelser er opfyldt.«. |
| --- | --- |

k)

støtte, der indgår i finansielle produkter, som støttes af InvestEU-fonden, hvis de i afdeling 16 i kapitel III fastsatte betingelser er opfyldt.«.

| 6) | Artikel 7, stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »De støtteberettigede omkostninger kan beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne om forenklede omkostninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (*5) eller [den nye forordning om fælles bestemmelser], alt efter hvad der er relevant, forudsat at aktiviteten i det mindste delvis finansieres gennem en EU-fond, der gør det muligt at benytte bestemmelserne om forenklede omkostninger, og at omkostningskategorien er støtteberettiget i henhold til den relevante fritagelsesbestemmelse.

  (*5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).«." |
| --- | --- |

6)

Artikel 7, stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»De støtteberettigede omkostninger kan beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne om forenklede omkostninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (*5) eller [den nye forordning om fælles bestemmelser], alt efter hvad der er relevant, forudsat at aktiviteten i det mindste delvis finansieres gennem en EU-fond, der gør det muligt at benytte bestemmelserne om forenklede omkostninger, og at omkostningskategorien er støtteberettiget i henhold til den relevante fritagelsesbestemmelse.

*5

(*5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).«."

*5

| 7) | I artikel 8 foretages følgende ændringer:






  a) | stk. 3, litra b), affattes således:






  »b) | anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper helt eller delvist, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte efter denne forordning.
  Finansiering, der ydes til de endelige støttemodtagere inden for rammerne af støtte fra InvestEU-fonden, jf. afdeling 16 i kapitel III, og de omkostninger, der dækkes af støtten, tages ikke i betragtning, når det fastslås, om bestemmelserne om kumulering i stk. 3 er opfyldt. I stedet beregnes det relevante beløb for opfyldelsen af kumuleringsbestemmelserne ved først at trække det pålydende finansieringsbeløb, der støttes af InvestEU-fonden, fra de samlede støtteberettigede projektomkostninger og efterfølgende beregne den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der gælder for støtten i henhold til denne forordning, udelukkende på grundlag af de samlede resterende støtteberettigede omkostninger. I de tilfælde hvor anmeldelsestærsklen er fastsat som et maksimalt støttebeløb, tages det pålydende finansieringsbeløb, der ydes til de endelige støttemodtagere med støtte fra InvestEU-fonden, heller ikke i betragtning ved vurderingen af, om anmeldelsestærsklerne i artikel 4 er overholdt.
  Alternativt gælder det for prioriterede lån eller garantier på prioriterede lån, der støttes af InvestEU-fonden efter afdeling 16 i kapitel III, at den støtte til sådanne lån eller garantier, der ydes til de endelige støttemodtagere, kan beregnes på grundlag af den gældende referencesats på støttetildelingstidspunktet og anvendes til at sikre, at kumulering med anden støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger ikke resulterer i en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der gælder for støtte ydet efter denne forordning, eller den relevante anmeldelsestærskel, der er fastsat i denne forordning.« |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I artikel 8 foretages følgende ændringer:

a)

stk. 3, litra b), affattes således:

»b)

anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper helt eller delvist, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte efter denne forordning.

Finansiering, der ydes til de endelige støttemodtagere inden for rammerne af støtte fra InvestEU-fonden, jf. afdeling 16 i kapitel III, og de omkostninger, der dækkes af støtten, tages ikke i betragtning, når det fastslås, om bestemmelserne om kumulering i stk. 3 er opfyldt. I stedet beregnes det relevante beløb for opfyldelsen af kumuleringsbestemmelserne ved først at trække det pålydende finansieringsbeløb, der støttes af InvestEU-fonden, fra de samlede støtteberettigede projektomkostninger og efterfølgende beregne den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der gælder for støtten i henhold til denne forordning, udelukkende på grundlag af de samlede resterende støtteberettigede omkostninger. I de tilfælde hvor anmeldelsestærsklen er fastsat som et maksimalt støttebeløb, tages det pålydende finansieringsbeløb, der ydes til de endelige støttemodtagere med støtte fra InvestEU-fonden, heller ikke i betragtning ved vurderingen af, om anmeldelsestærsklerne i artikel 4 er overholdt.

Alternativt gælder det for prioriterede lån eller garantier på prioriterede lån, der støttes af InvestEU-fonden efter afdeling 16 i kapitel III, at den støtte til sådanne lån eller garantier, der ydes til de endelige støttemodtagere, kan beregnes på grundlag af den gældende referencesats på støttetildelingstidspunktet og anvendes til at sikre, at kumulering med anden støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger ikke resulterer i en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der gælder for støtte ydet efter denne forordning, eller den relevante anmeldelsestærskel, der er fastsat i denne forordning.«

| b) | stk. 4 affattes således:

  »4.   Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter artikel 20a, 21, 22 og 23 samt afdeling 16 i kapitel III, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med enhver anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse, der er vedtaget af Kommissionen.«. |
| --- | --- |

b)

stk. 4 affattes således:

»4.   Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter artikel 20a, 21, 22 og 23 samt afdeling 16 i kapitel III, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med enhver anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse, der er vedtaget af Kommissionen.«.

| 8) | Artikel 9, stk. 1 og 2, affattes således:

  »1.   Den berørte medlemsstat offentliggør på et centralt statsstøttewebsted, på nationalt eller regionalt niveau:






  a) | et resumé, som omhandlet i artikel 11, i det standardiserede format, der er fastsat i bilag II, eller et link hertil |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 9, stk. 1 og 2, affattes således:

»1.   Den berørte medlemsstat offentliggør på et centralt statsstøttewebsted, på nationalt eller regionalt niveau:

a)

et resumé, som omhandlet i artikel 11, i det standardiserede format, der er fastsat i bilag II, eller et link hertil

| b) | den fulde ordlyd af hver enkelt støtteforanstaltning, som omhandlet i artikel 11, eller et link, der giver adgang hertil |
| --- | --- |

b)

den fulde ordlyd af hver enkelt støtteforanstaltning, som omhandlet i artikel 11, eller et link, der giver adgang hertil

| c) | de oplysninger, der er anført i bilag III, om hver individuel støttetildeling på over 500 000 EUR, eller, for støttemodtagere, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, hver individuel støttetildeling på over 60 000 EUR.
  For så vidt angår støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20, indlæses de oplysninger, der er omhandlet i dette stykke, på webstedet for den medlemsstat, hvor den berørte forvaltningsmyndighed, som defineret i artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [artikel 44 i den nye ETS-forordning], er beliggende, alt efter hvad der er relevant. Alternativt kan de deltagende medlemsstater også beslutte, at de hver især skal indlæse oplysningerne om støtteforanstaltninger på deres territorium på deres respektive websteder. Oplysningskravene i dette stykke gælder ikke for støtte ydet til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20a. |
| --- | --- |

c)

de oplysninger, der er anført i bilag III, om hver individuel støttetildeling på over 500 000 EUR, eller, for støttemodtagere, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, hver individuel støttetildeling på over 60 000 EUR.

For så vidt angår støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20, indlæses de oplysninger, der er omhandlet i dette stykke, på webstedet for den medlemsstat, hvor den berørte forvaltningsmyndighed, som defineret i artikel 21 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [artikel 44 i den nye ETS-forordning], er beliggende, alt efter hvad der er relevant. Alternativt kan de deltagende medlemsstater også beslutte, at de hver især skal indlæse oplysningerne om støtteforanstaltninger på deres territorium på deres respektive websteder. Oplysningskravene i dette stykke gælder ikke for støtte ydet til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20a.

2.   For så vidt angår ordninger i form af skattefordele og ordninger efter artikel 16 og 21 (*6), anses betingelserne i stk. 1, litra c), for at være opfyldt, når medlemsstaterne offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttebeløb inden for følgende intervaller (i mio. EUR):

| | 0,06-05 (kun for primær landbrugsproduktion) |
| --- | --- |

0,06-05 (kun for primær landbrugsproduktion)

| | 0,5-1 |
| --- | --- |

0,5-1

| | 1-2 |
| --- | --- |

1-2

| | 2-5 |
| --- | --- |

2-5

| | 5-10 |
| --- | --- |

5-10

| | 10-30 og |
| --- | --- |

10-30 og

| | 30 og derover. |
| --- | --- |

30 og derover.

(*6)  Hvad angår ordninger efter artikel 16 og 21 i denne forordning, kan kravet om at offentliggøre oplysninger om hver enkelt tildeling på over 500 000 EUR fraviges med hensyn til SMV'er, som ikke har foretaget kommercielle salg på noget marked.«"

*6

| 9) | Artikel 11 affattes således:

  »Artikel
  11

  Indberetning
  Medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20, den medlemsstat, hvori den forvaltende myndighed, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [artikel 44 i den nye ETS-forordning], er etableret, alt efter hvad der er relevant, tilsender Kommissionen følgende:






  a) | via Kommissionens elektroniske notifikationssystem, et resumé af hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning, i det standardiserede format, som er fastsat i bilag II, sammen med et link med adgang til støtteforanstaltningens fulde ordlyd, herunder ændringer af den, senest 20 hverdage efter foranstaltningens ikrafttræden |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 11 affattes således:

»Artikel
  11

Indberetning

Medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20, den medlemsstat, hvori den forvaltende myndighed, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [artikel 44 i den nye ETS-forordning], er etableret, alt efter hvad der er relevant, tilsender Kommissionen følgende:

a)

via Kommissionens elektroniske notifikationssystem, et resumé af hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning, i det standardiserede format, som er fastsat i bilag II, sammen med et link med adgang til støtteforanstaltningens fulde ordlyd, herunder ændringer af den, senest 20 hverdage efter foranstaltningens ikrafttræden

| b) | i elektronisk form en årlige rapport som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (*7), som ændret, om anvendelsen af nærværende forordning indeholdende de oplysninger, der er angivet i gennemførelsesforordningen, for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor nærværende forordning finder anvendelse. |
| --- | --- |

b)

i elektronisk form en årlige rapport som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (*7), som ændret, om anvendelsen af nærværende forordning indeholdende de oplysninger, der er angivet i gennemførelsesforordningen, for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor nærværende forordning finder anvendelse.

Denne artikel gælder ikke for støtte ydet til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20a.

(*7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).«"

*7

| 10) | Artikel 12, stk. 1, affattes således:

  »1.   For at give Kommissionen mulighed for at føre kontrol med den støtte, der ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligt, fører medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte, der ydes til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde. jf. artikel 20, den medlemsstat, hvori forvaltningsmyndigheden er beliggende, detaljerede registre med de oplysninger og den dokumentation, der er nødvendig for at godtgøre, at alle de i denne forordning fastsatte betingelser er opfyldt. De registrerede oplysninger opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev tildelt, eller hvor den seneste støtte blev tildelt i henhold til ordningen. Denne artikel gælder ikke for støtte ydet til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20a.«. |
| --- | --- |

10)

Artikel 12, stk. 1, affattes således:

»1.   For at give Kommissionen mulighed for at føre kontrol med den støtte, der ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligt, fører medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte, der ydes til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde. jf. artikel 20, den medlemsstat, hvori forvaltningsmyndigheden er beliggende, detaljerede registre med de oplysninger og den dokumentation, der er nødvendig for at godtgøre, at alle de i denne forordning fastsatte betingelser er opfyldt. De registrerede oplysninger opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev tildelt, eller hvor den seneste støtte blev tildelt i henhold til ordningen. Denne artikel gælder ikke for støtte ydet til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, jf. artikel 20a.«.

| 11) | Artikel 14, stk. 15, affattes således:

  »15.   I forbindelse med initialinvesteringer med tilknytning til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], finder støtteintensiteten i det område, hvor initialinvesteringen foretages, anvendelse på alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen foretages i to eller flere støtteberettigede områder, er den maksimale støtteintensitet den, der finder anvendelse i det støtteberettigede område, hvor den største andel af de støtteberettigede omkostninger afholdes. I områder, som er berettiget til støtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), finder denne bestemmelse kun anvendelse på store virksomheder, hvis initialinvesteringen vedrører en ny økonomisk aktivitet.« |
| --- | --- |

11)

Artikel 14, stk. 15, affattes således:

»15.   I forbindelse med initialinvesteringer med tilknytning til projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], finder støtteintensiteten i det område, hvor initialinvesteringen foretages, anvendelse på alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen foretages i to eller flere støtteberettigede områder, er den maksimale støtteintensitet den, der finder anvendelse i det støtteberettigede område, hvor den største andel af de støtteberettigede omkostninger afholdes. I områder, som er berettiget til støtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), finder denne bestemmelse kun anvendelse på store virksomheder, hvis initialinvesteringen vedrører en ny økonomisk aktivitet.«

| 12) | Artikel 16, stk. 4, affattes således:

  »4.   De støtteberettigede omkostninger er de samlede omkostninger ved byudviklingsprojektet, i det omfang de er i overensstemmelse med artikel 37 og 65 i forordning (EU) nr. 1303/2013 eller [den nye forordning om fælles bestemmelser], alt efter hvad der er relevant.« |
| --- | --- |

12)

Artikel 16, stk. 4, affattes således:

»4.   De støtteberettigede omkostninger er de samlede omkostninger ved byudviklingsprojektet, i det omfang de er i overensstemmelse med artikel 37 og 65 i forordning (EU) nr. 1303/2013 eller [den nye forordning om fælles bestemmelser], alt efter hvad der er relevant.«

| 13) | Efter artikel 19 indsættes følgende overskrift:
  »Afdeling 2a


  Støtte til det europæiske territoriale samarbejde« |
| --- | --- |

13)

Efter artikel 19 indsættes følgende overskrift:

»Afdeling 2a

Støtte til det europæiske territoriale samarbejde«

Støtte til det europæiske territoriale samarbejde«

| 14) | Artikel 20 affattes således:

  »Artikel 20

  Støtte til virksomheders omkostninger ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

  1.   Støtte til virksomheders omkostninger ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.


  2.   I det omfang, de er knyttet til samarbejdsprojektet, anses følgende omkostninger, som har den betydning, der er foreskrevet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 481/2014 (*8) eller i [artikel 38 til 43 i den nye ETS-forordning], alt efter hvad der er relevant, for at være støtteberettigede:






  a) | personaleomkostninger |
| --- | --- | --- |

14)

Artikel 20 affattes således:

»Artikel 20

Støtte til virksomheders omkostninger ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

1.   Støtte til virksomheders omkostninger ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.

2.   I det omfang, de er knyttet til samarbejdsprojektet, anses følgende omkostninger, som har den betydning, der er foreskrevet i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 481/2014 (*8) eller i [artikel 38 til 43 i den nye ETS-forordning], alt efter hvad der er relevant, for at være støtteberettigede:

a)

personaleomkostninger

| b) | kontor- og administrationsudgifter |
| --- | --- |

b)

kontor- og administrationsudgifter

| c) | rejse- og opholdsudgifter |
| --- | --- |

c)

rejse- og opholdsudgifter

| d) | udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser |
| --- | --- |

d)

udgifter til ekstern ekspertbistand og tjenesteydelser

| e) | udgifter til udstyr |
| --- | --- |

e)

udgifter til udstyr

| f) | omkostninger til infrastruktur samt bygge- og anlægsarbejder. |
| --- | --- |

f)

omkostninger til infrastruktur samt bygge- og anlægsarbejder.

3.   Den ekspertbistand og de tjenesteydelser, der er omhandlet i stk. 2, litra d), må hverken være af varig eller regelmæssig karakter eller indgå i virksomhedens almindelige driftsudgifter, såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning eller regelmæssig reklamevirksomhed.

4.   Støtteintensiteten må ikke overstige den maksimale medfinansieringssats som fastsat i forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning].

(*8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 481/2014 af 4. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 for så vidt angår specifikke bestemmelser vedrørende udgifters støtteberettigelse i forbindelse med samarbejdsprogrammer (EUT L 138 af 13.5.2014, s. 45).«"

*8

| 15) | Følgende indsættes som artikel 20a:

  »Artikel 20a

  Begrænsede støttebeløb til virksomheders deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

  1.   Støtte til virksomheder ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.


  2.   Det samlede støttebeløb, der ydes til en virksomhed pr. projekt i henhold til denne artikel må ikke overstige 20 000 EUR.« |
| --- | --- |

15)

Følgende indsættes som artikel 20a:

»Artikel 20a

Begrænsede støttebeløb til virksomheders deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde

1.   Støtte til virksomheder ved deltagelse i projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013 eller [den nye ETS-forordning], er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.

2.   Det samlede støttebeløb, der ydes til en virksomhed pr. projekt i henhold til denne artikel må ikke overstige 20 000 EUR.«

| 16) | Artikel 25, stk. 1, affattes således:

  »1.   Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, herunder forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.« |
| --- | --- |

16)

Artikel 25, stk. 1, affattes således:

»1.   Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, herunder forsknings- og udviklingsprojekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.«

| 17) | Følgende artikel 25a til 25d indsættes:

  »Artikel 25a

  Støtte til projekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«

  1.   Støtte til SMV'er med henblik på forsknings- og udviklingsprojekter samt gennemførlighedsundersøgelser, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.


  2.   De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.


  3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekter eller gennemførlighedsundersøgelser, er dem, der er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  4.   Det maksimale støttebeløb må ikke overstige 2,5 mio. EUR pr. SMV pr. forsknings- og udviklingsprojekt eller gennemførlighedsundersøgelse.


  5.   Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hvert forsknings- og udviklingsprojekt eller hver gennemførlighedsundersøgelse, må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for det pågældende forsknings- og udviklingsprojekt eller den pågældende gennemførlighedsundersøgelse i reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25b
  Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR's »proof of concept«-aktiviteter

  1.   Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.


  2.   De dele af den støtteberettigede aktivitet, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med den støtteberettigede aktivitet, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.


  4.   Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hver støtteberettiget aktivitet, må ikke overstige det maksimale støtteniveau i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25c
  Støtte til samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter

  1.   Støtte til et samfinansieret forsknings- og udviklingsprojekt eller en samfinansieret gennemførlighedsundersøgelse (herunder forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres inden for rammerne af et europæisk institutionaliseret partnerskab baseret på traktatens artikel 185 eller 187, eller en programsamfinansieringsaktion som defineret i reglerne for Horisont Europa-programmet), der gennemføres af mindst tre medlemsstater, og som er vurderet, rangordnet og udvalgt af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapital I, er opfyldt.


  2.   De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.


  3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.


  4.   Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for forsknings- og udviklingsprojektet eller gennemførlighedsundersøgelsen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.


  5.   Den finansiering, der tilvejebringes af Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, skal dække mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved en forsknings- og innovationsaktivitet eller en innovationsaktivitet som defineret i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.



  Artikel 25d
  Støtte til samarbejdsaktioner

  1.   Støtte til samarbejdsaktioner, der involverer mindst to medlemsstater, og som er vurderet, rangordnet og udvalgt af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapital I, er opfyldt.


  2.   De aktiviteter inden for den samfinansierede samarbejdsaktion, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.


  3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne. Derudover er omkostninger til investering i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver også støtteberettigede.


  4.   Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for samarbejdsaktionen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Desuden må støtten i forbindelse med investeringer i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver ikke overstige 70 % af investeringsomkostningerne.


  5.   Investeringsstøtte til infrastrukturer i forbindelse med en samarbejdsaktion er underlagt følgende yderligere betingelser:






  a) | hvis infrastrukturen anvendes til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal der føres adskilte regnskaber for deres respektive finansieringsforhold, omkostninger og indtægter på grundlag af konsekvent anvendte og objektivt begrundede omkostningsregnskabsprincipper |
| --- | --- | --- |

17)

Følgende artikel 25a til 25d indsættes:

»Artikel 25a

Støtte til projekter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence«

1.   Støtte til SMV'er med henblik på forsknings- og udviklingsprojekter samt gennemførlighedsundersøgelser, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.

2.   De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.

3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekter eller gennemførlighedsundersøgelser, er dem, der er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

4.   Det maksimale støttebeløb må ikke overstige 2,5 mio. EUR pr. SMV pr. forsknings- og udviklingsprojekt eller gennemførlighedsundersøgelse.

5.   Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hvert forsknings- og udviklingsprojekt eller hver gennemførlighedsundersøgelse, må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for det pågældende forsknings- og udviklingsprojekt eller den pågældende gennemførlighedsundersøgelse i reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25b

Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR's »proof of concept«-aktiviteter

1.   Støtte til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter og EFR's »proof of concept«-aktiviteter, der har fået tildelt kvalitetsmærket »Seal of Excellence« under Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.

2.   De dele af den støtteberettigede aktivitet, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med den støtteberettigede aktivitet, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.

4.   Den samlede offentlige finansiering, der ydes til hver støtteberettiget aktivitet, må ikke overstige det maksimale støtteniveau i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25c

Støtte til samfinansierede forsknings- og udviklingsprojekter

1.   Støtte til et samfinansieret forsknings- og udviklingsprojekt eller en samfinansieret gennemførlighedsundersøgelse (herunder forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres inden for rammerne af et europæisk institutionaliseret partnerskab baseret på traktatens artikel 185 eller 187, eller en programsamfinansieringsaktion som defineret i reglerne for Horisont Europa-programmet), der gennemføres af mindst tre medlemsstater, og som er vurderet, rangordnet og udvalgt af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapital I, er opfyldt.

2.   De aktiviteter inden for det støtteberettigede forsknings- og udviklingsprojekt eller den støtteberettigede gennemførlighedsundersøgelse, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.

3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne.

4.   Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for forsknings- og udviklingsprojektet eller gennemførlighedsundersøgelsen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

5.   Den finansiering, der tilvejebringes af Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, skal dække mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved en forsknings- og innovationsaktivitet eller en innovationsaktivitet som defineret i Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet.

Artikel 25d

Støtte til samarbejdsaktioner

1.   Støtte til samarbejdsaktioner, der involverer mindst to medlemsstater, og som er vurderet, rangordnet og udvalgt af uafhængige eksperter på grundlag af tværnationale indkaldelser i overensstemmelse med reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapital I, er opfyldt.

2.   De aktiviteter inden for den samfinansierede samarbejdsaktion, der kan modtage støtte, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet, bortset fra aktiviteter, der omfatter andet end eksperimentelle udviklingsaktiviteter.

3.   De kategorier, maksimale beløb og metoder, der gælder for beregningen af de støtteberettigede omkostninger, er defineret som støtteberettigede i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmerne. Derudover er omkostninger til investering i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver også støtteberettigede.

4.   Den samlede ydede offentlige finansiering må ikke overstige den finansieringssats, der er fastsat for samarbejdsaktionen efter udvælgelsen, rangordningen og vurderingen i henhold til reglerne for Horisont 2020- eller Horisont Europa-programmet. Desuden må støtten i forbindelse med investeringer i projektrelaterede materielle og immaterielle aktiver ikke overstige 70 % af investeringsomkostningerne.

5.   Investeringsstøtte til infrastrukturer i forbindelse med en samarbejdsaktion er underlagt følgende yderligere betingelser:

a)

hvis infrastrukturen anvendes til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal der føres adskilte regnskaber for deres respektive finansieringsforhold, omkostninger og indtægter på grundlag af konsekvent anvendte og objektivt begrundede omkostningsregnskabsprincipper

| b) | den betaling, der opkræves for driften eller anvendelsen af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen |
| --- | --- |

b)

den betaling, der opkræves for driften eller anvendelsen af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen

| c) | det skal være muligt for flere brugere at få adgang til infrastrukturen, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable vilkår. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse vilkår skal gøres offentligt tilgængelige |
| --- | --- |

c)

det skal være muligt for flere brugere at få adgang til infrastrukturen, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable vilkår. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse vilkår skal gøres offentligt tilgængelige

| d) | hvis infrastrukturen modtager offentlige midler til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal medlemsstaterne indføre et kontrolsystem og en tilbagebetalingsmekanisme for at sikre, at den gældende støtteintensitet ikke overskrides som følge af en stigning i andelen af de økonomiske aktiviteter i forhold til den forudsatte situation på tidspunktet for støttens tildeling.« |
| --- | --- |

d)

hvis infrastrukturen modtager offentlige midler til både økonomiske og ikkeøkonomiske aktiviteter, skal medlemsstaterne indføre et kontrolsystem og en tilbagebetalingsmekanisme for at sikre, at den gældende støtteintensitet ikke overskrides som følge af en stigning i andelen af de økonomiske aktiviteter i forhold til den forudsatte situation på tidspunktet for støttens tildeling.«

| 18) | Følgende afdeling 16 indsættes efter artikel 56c:
  »Afdeling 16


  Støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden



  Artikel 56d
  Anvendelsesområde og fælles betingelser

  1.   Denne afdeling finder anvendelse på støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, og som yder støtte til gennemførelsespartnere, finansielle formidlere og/eller endelige støttemodtagere.


  2.   Støtten er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i kapitel I, i denne artikel og enten artikel 56e eller 56f, er opfyldt.


  3.   Støtten skal opfylde alle gældende betingelser i [InvestEU-fondens] forordning [reference] og InvestEU-investeringsretningslinjerne [reference].


  4.   De maksimale tærskler, der er fastsat i artikel 56e og 56f, gælder for den samlede udestående finansiering, i det omfang finansieringen omfatter støtte, der ydes inden for rammerne af et hvilket som helst finansielt produkt, der støttes af InvestEU-fonden. De maksimale tærskler gælder:






  a) | for det enkelte projekt for støtte omfattet af artikel 56e, stk. 2 og 3, artikel 56e, stk. 4, litra a), nr. i), artikel 56e, stk. 5 og 6, artikel 56e, stk. 7, litra a) og b), og artikel 56e, stk. 8 |
| --- | --- | --- |

18)

Følgende afdeling 16 indsættes efter artikel 56c:

»Afdeling 16

Støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

Støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

Artikel 56d

Anvendelsesområde og fælles betingelser

1.   Denne afdeling finder anvendelse på støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden, og som yder støtte til gennemførelsespartnere, finansielle formidlere og/eller endelige støttemodtagere.

2.   Støtten er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i kapitel I, i denne artikel og enten artikel 56e eller 56f, er opfyldt.

3.   Støtten skal opfylde alle gældende betingelser i [InvestEU-fondens] forordning [reference] og InvestEU-investeringsretningslinjerne [reference].

4.   De maksimale tærskler, der er fastsat i artikel 56e og 56f, gælder for den samlede udestående finansiering, i det omfang finansieringen omfatter støtte, der ydes inden for rammerne af et hvilket som helst finansielt produkt, der støttes af InvestEU-fonden. De maksimale tærskler gælder:

a)

for det enkelte projekt for støtte omfattet af artikel 56e, stk. 2 og 3, artikel 56e, stk. 4, litra a), nr. i), artikel 56e, stk. 5 og 6, artikel 56e, stk. 7, litra a) og b), og artikel 56e, stk. 8

| b) | for den enkelte støttemodtager for støtte omfattet af artikel 56e, stk. 4, litra a), nr. ii) og iii), artikel 56e, stk. 7, litra d), artikel 56e, stk. 9, og artikel 56f. |
| --- | --- |

b)

for den enkelte støttemodtager for støtte omfattet af artikel 56e, stk. 4, litra a), nr. ii) og iii), artikel 56e, stk. 7, litra d), artikel 56e, stk. 9, og artikel 56f.

5.   Der må ikke ydes støtte i form af refinansiering af eller garantier for finansielle formidleres eksisterende porteføljer.

Artikel 56e

Betingelser for støtte, der indgår i finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

1.   Støtte til den endelige støttemodtager inden for rammerne af et finansielt produkt, der støttes af InvestEU-fonden, skal

| a) | opfylde betingelserne i et af stykkerne 2 til 9 og, |
| --- | --- |

a)

opfylde betingelserne i et af stykkerne 2 til 9 og,

| b) | såfremt finansieringen ydes i form af lån til den endelige støttemodtager, have en rente, der svarer til mindst basisrenten for den gældende referencerente på tidspunktet for tildelingen af lånet. |
| --- | --- |

b)

såfremt finansieringen ydes i form af lån til den endelige støttemodtager, have en rente, der svarer til mindst basisrenten for den gældende referencerente på tidspunktet for tildelingen af lånet.

2.   Støtte til tværeuropæisk infrastruktur til digital konnektivitet skal opfylde følgende betingelser:

| a) | generelle kumulative betingelser:






  i) | projektet skal være et projekt af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet inden for rammerne af forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen) |
| --- | --- | --- |

a)

generelle kumulative betingelser:

i)

projektet skal være et projekt af fælles interesse inden for infrastruktur til digital konnektivitet inden for rammerne af forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen)

| ii) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 100 mio. EUR |
| --- | --- |

ii)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 100 mio. EUR

| iii) | støttemodtageren skal yde et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger med egne midler eller ved fremmedfinansiering i en form, der ikke indebærer offentlig finansiel støtte. Alternativt, såfremt fremmedfinansieringen tilvejebringes via en investeringsplatform, der kombinerer forskellige finansieringskilder, erstattes dette af en betingelse om, at mindst 30 % af denne platform udgøres af private investeringer |
| --- | --- |

iii)

støttemodtageren skal yde et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger med egne midler eller ved fremmedfinansiering i en form, der ikke indebærer offentlig finansiel støtte. Alternativt, såfremt fremmedfinansieringen tilvejebringes via en investeringsplatform, der kombinerer forskellige finansieringskilder, erstattes dette af en betingelse om, at mindst 30 % af denne platform udgøres af private investeringer

| iv) | kun støtteberettigede investeringsomkostninger inden for rammerne af forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen) til etablering af infrastrukturen er støtteberettigede |
| --- | --- |

iv)

kun støtteberettigede investeringsomkostninger inden for rammerne af forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen) til etablering af infrastrukturen er støtteberettigede

| v) | projektet udvælges i overensstemmelse med forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen): i) af en uafhængig finansiel formidler udpeget af Europa-Kommissionen på grundlag af investeringsretningslinjer, der er vedtaget i fællesskab, ii) af Europa-Kommissionen gennem en konkurrencepræget udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier eller iii) af uafhængige eksperter udpeget af Europa-Kommissionen |
| --- | --- |

v)

projektet udvælges i overensstemmelse med forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen): i) af en uafhængig finansiel formidler udpeget af Europa-Kommissionen på grundlag af investeringsretningslinjer, der er vedtaget i fællesskab, ii) af Europa-Kommissionen gennem en konkurrencepræget udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier eller iii) af uafhængige eksperter udpeget af Europa-Kommissionen

| vi) | projektet skaber konnektivitetsmuligheder, der går videre end kravene i henhold til eksisterende retlige forpligtelser såsom dem, der er fastsat i en frekvenstilladelse |
| --- | --- |

vi)

projektet skaber konnektivitetsmuligheder, der går videre end kravene i henhold til eksisterende retlige forpligtelser såsom dem, der er fastsat i en frekvenstilladelse

| vii) | projektet sikrer engrosadgang for tredjeparter, inklusive unbundling, på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår i overensstemmelse med artikel 52, stk. 5 og 6; med henblik på denne artikel kan et projekt tilbyde ækvivalent virtuel unbundling i stedet for fysisk unbundling, hvis den nationale tilsynsmyndighed i en medlemsstat eller Kommissionen anerkender det virtuelle netadgangsprodukt som værende ækvivalent med fysisk unbundling |
| --- | --- |

vii)

projektet sikrer engrosadgang for tredjeparter, inklusive unbundling, på fair, rimelige og ikkediskriminerende vilkår i overensstemmelse med artikel 52, stk. 5 og 6; med henblik på denne artikel kan et projekt tilbyde ækvivalent virtuel unbundling i stedet for fysisk unbundling, hvis den nationale tilsynsmyndighed i en medlemsstat eller Kommissionen anerkender det virtuelle netadgangsprodukt som værende ækvivalent med fysisk unbundling

| viii) | projektet falder ind under en af de projektkategorier, der er anført i litra b), og opfylder de relevante specifikke betingelser |
| --- | --- |

viii)

projektet falder ind under en af de projektkategorier, der er anført i litra b), og opfylder de relevante specifikke betingelser

| b) | specifikke betingelser:






  i) | følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på investeringer i net, der kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps:






  — | projektet har til formål at forbinde socioøkonomiske drivkræfter, jf. artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), som er offentlige eller private virksomheder, der har fået overdraget at levere tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse inden for uddannelse, sociale ydelser inkl. sundhed, offentlig forvaltning, transport, posttjenester, kultur, jf. traktatens artikel 106, stk. 2, og i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2012/21/EU eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse |
| --- | --- | --- | --- |

b)

specifikke betingelser:

i)

følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på investeringer i net, der kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps:

—

projektet har til formål at forbinde socioøkonomiske drivkræfter, jf. artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), som er offentlige eller private virksomheder, der har fået overdraget at levere tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse inden for uddannelse, sociale ydelser inkl. sundhed, offentlig forvaltning, transport, posttjenester, kultur, jf. traktatens artikel 106, stk. 2, og i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2012/21/EU eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse

| — | projektet er baseret på et konstateret markedssvigt, som er bekræftet ved tilgængelig relevant kortlægning eller, hvis sådan kortlægning ikke findes, ved en offentlig høring |
| --- | --- |

—

projektet er baseret på et konstateret markedssvigt, som er bekræftet ved tilgængelig relevant kortlægning eller, hvis sådan kortlægning ikke findes, ved en offentlig høring

| — | støtteberettigede socioøkonomiske drivkræfter kan kun tilsluttes projektinfrastrukturen, hvis de ikke har adgang til infrastruktur, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og som kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 200 Mbps eller en downloadhastighed på mindst 500 Mbps |
| --- | --- |

—

støtteberettigede socioøkonomiske drivkræfter kan kun tilsluttes projektinfrastrukturen, hvis de ikke har adgang til infrastruktur, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention, og som kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 200 Mbps eller en downloadhastighed på mindst 500 Mbps

| — | projektet indebærer et kvantespring i den forstand, at den støttede intervention medfører i) en væsentlig ny investering i bredbåndsnettet, og ii) at den støttede infrastruktur bringer væsentlige nye muligheder til markedet hvad angår tilgængeligheden og kapaciteten af bredbåndstjenester, hastighed og konkurrence i forhold til den infrastruktur, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention. For at et projekt kan anses for at medføre betydelige nye investeringer, skal disse investeringer gå videre end de marginale investeringer, som kun vedrører opgradering af nettets aktive komponenter. Den støtte infrastruktur skal for at dokumentere væsentlige nye muligheder på markedet hvad angår tilgængeligheden og kapaciteten af bredbåndstjenesterne, hastighed og konkurrence i) sikre mindst en fordobling af download- og uploadhastigheden sammenlignet med allerede eksisterende og/eller planlagt infrastruktur og ii) kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps |
| --- | --- |

—

projektet indebærer et kvantespring i den forstand, at den støttede intervention medfører i) en væsentlig ny investering i bredbåndsnettet, og ii) at den støttede infrastruktur bringer væsentlige nye muligheder til markedet hvad angår tilgængeligheden og kapaciteten af bredbåndstjenester, hastighed og konkurrence i forhold til den infrastruktur, der allerede eksisterer eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støtteintervention. For at et projekt kan anses for at medføre betydelige nye investeringer, skal disse investeringer gå videre end de marginale investeringer, som kun vedrører opgradering af nettets aktive komponenter. Den støtte infrastruktur skal for at dokumentere væsentlige nye muligheder på markedet hvad angår tilgængeligheden og kapaciteten af bredbåndstjenesterne, hastighed og konkurrence i) sikre mindst en fordobling af download- og uploadhastigheden sammenlignet med allerede eksisterende og/eller planlagt infrastruktur og ii) kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps

| — | der må ikke ydes støtte til projekter, som omfatter områder, hvor der allerede findes to NGA-/NGN-net eller findes troværdige planer for at opføre disse inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støttede intervention, eller som omfatter områder, hvor der allerede findes, eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støttede intervention, at opføre mindst ét net med meget høj kapacitet, der kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps |
| --- | --- |

—

der må ikke ydes støtte til projekter, som omfatter områder, hvor der allerede findes to NGA-/NGN-net eller findes troværdige planer for at opføre disse inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støttede intervention, eller som omfatter områder, hvor der allerede findes, eller findes troværdige planer for inden for de næste tre år eller inden for den samme tidsramme som den planlagte støttede intervention, at opføre mindst ét net med meget høj kapacitet, der kan levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps

| ii) | følgende kumulative specifikke betingelser gælder for grænseoverskridende investeringer i etableringen af 5G-korridorer langs større transportruter:






  — | projektet sikrer uafbrudt grænseoverskridende dækning i en 5G-korridor langs større transportruter, herunder veje, jernbaner og indre vandveje, som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen) |
| --- | --- | --- |

ii)

følgende kumulative specifikke betingelser gælder for grænseoverskridende investeringer i etableringen af 5G-korridorer langs større transportruter:

—

projektet sikrer uafbrudt grænseoverskridende dækning i en 5G-korridor langs større transportruter, herunder veje, jernbaner og indre vandveje, som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen)

| — | projektet omfatter en grænseoverskridende strækning som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst en medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

—

projektet omfatter en grænseoverskridende strækning som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst en medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| — | projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer, som kun vedrører opgradering af nettets aktive komponenter |
| --- | --- |

—

projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer, som kun vedrører opgradering af nettets aktive komponenter

| — | projektet understøtter kun etableringen af nye passive infrastrukturer, hvis de eksisterende passive infrastrukturer ikke kan genanvendes |
| --- | --- |

—

projektet understøtter kun etableringen af nye passive infrastrukturer, hvis de eksisterende passive infrastrukturer ikke kan genanvendes

| iii) | følgende kumulative betingelser finder anvendelse på grænseoverskridende projekter inden for terabit-backbonenet, der forbinder visse databehandlingsanlæg, supercomputeranlæg og datainfrastruktur som defineret nedenfor:






  — | projektet understøtter sammenkobling med ubegrænset punkt-til-punkt-forbindelsesmulighed på mindst 1 Tbps, enten gennem en direkte forbindelse eller ved at etablere de elementer, der er nødvendige for at tilslutte sig et paneuropæisk backbonenet, mellem mindst to databehandlingsanlæg, supercomputeranlæg eller datainfrastrukturer, i) der deltager i fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling, som er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2018/1488 (Rådets forordning (EU) 2018/1488 af 28. september 2018 om oprettelse af et fællesforetagende for europæisk højtydende databehandling (ST/10594/2018/INIT, EUT L 252 af 8.10.2018, s. 1), forskningsinfrastrukturer, flagskibsinitiativer inden for forskning og missioner som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (Horisont Europa-forordningen) og Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1), og ii) der er beliggende i mindst to EU-medlemsstater eller i én EU-medlemsstat og et medlem af det europæiske forskningsrum |
| --- | --- | --- |

iii)

følgende kumulative betingelser finder anvendelse på grænseoverskridende projekter inden for terabit-backbonenet, der forbinder visse databehandlingsanlæg, supercomputeranlæg og datainfrastruktur som defineret nedenfor:

—

projektet understøtter sammenkobling med ubegrænset punkt-til-punkt-forbindelsesmulighed på mindst 1 Tbps, enten gennem en direkte forbindelse eller ved at etablere de elementer, der er nødvendige for at tilslutte sig et paneuropæisk backbonenet, mellem mindst to databehandlingsanlæg, supercomputeranlæg eller datainfrastrukturer, i) der deltager i fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling, som er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2018/1488 (Rådets forordning (EU) 2018/1488 af 28. september 2018 om oprettelse af et fællesforetagende for europæisk højtydende databehandling (ST/10594/2018/INIT, EUT L 252 af 8.10.2018, s. 1), forskningsinfrastrukturer, flagskibsinitiativer inden for forskning og missioner som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (Horisont Europa-forordningen) og Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1), og ii) der er beliggende i mindst to EU-medlemsstater eller i én EU-medlemsstat og et medlem af det europæiske forskningsrum

| — | projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer såsom investeringer, der kun vedrører opgradering af eller udstedelse af licenser til software |
| --- | --- |

—

projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer såsom investeringer, der kun vedrører opgradering af eller udstedelse af licenser til software

| — | projektet gennemføres ved hjælp af køb af kapacitet og/eller udstyr gennem et offentligt indkøb |
| --- | --- |

—

projektet gennemføres ved hjælp af køb af kapacitet og/eller udstyr gennem et offentligt indkøb

| — | projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes |
| --- | --- |

—

projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes

| iv) | følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på grænseoverskridende projekter inden for backbonenet, som forbinder cloud-infrastrukturer:






  — | projektet forbinder cloud-infrastrukturer ejet af socioøkonomiske drivkræfter, jf. artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der er offentlige eller private virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse inden for uddannelse, sociale ydelser inkl. sundhed, offentlig forvaltning, transport, posttjenester, kultur, jf. traktatens artikel 106, stk. 2, og i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (*9) eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse |
| --- | --- | --- |

iv)

følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på grænseoverskridende projekter inden for backbonenet, som forbinder cloud-infrastrukturer:

—

projektet forbinder cloud-infrastrukturer ejet af socioøkonomiske drivkræfter, jf. artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der er offentlige eller private virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse inden for uddannelse, sociale ydelser inkl. sundhed, offentlig forvaltning, transport, posttjenester, kultur, jf. traktatens artikel 106, stk. 2, og i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (*9) eller senere retsakter, som erstatter nævnte afgørelse

| — | projektet består af etableringen af nye grænseoverskridende backbonenet eller i en betydelig opgradering af eksisterende net, der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst én medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- |

—

projektet består af etableringen af nye grænseoverskridende backbonenet eller i en betydelig opgradering af eksisterende net, der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst én medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| — | mindst tre enheder blandt de støtteberettigede socioøkonomiske drivkræfter, som projektet omfatter, er aktive i en anden medlemsstat end de øvrige socioøkonomiske drivkræfter |
| --- | --- |

—

mindst tre enheder blandt de støtteberettigede socioøkonomiske drivkræfter, som projektet omfatter, er aktive i en anden medlemsstat end de øvrige socioøkonomiske drivkræfter

| — | projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer såsom investeringer, der kun vedrører opgradering af eller udstedelse af licenser til software. Projektet skal kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst multipler af 10 Gbps |
| --- | --- |

—

projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet, der går videre end de marginale investeringer såsom investeringer, der kun vedrører opgradering af eller udstedelse af licenser til software. Projektet skal kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst multipler af 10 Gbps

| — | projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes |
| --- | --- |

—

projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes

| v) | følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på investeringer i grænseoverskridende undervandskabler:






  — | projektet omfatter grænseoverskridende strækninger som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst én medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alternativt drives den støttede infrastruktur udelukkende som et engrosnet og forbedrer konnektiviteten i europæiske regioner i den yderste periferi eller oversøiske territorier, selv inden for blot en enkelt medlemsstat |
| --- | --- | --- |

v)

følgende kumulative specifikke betingelser finder anvendelse på investeringer i grænseoverskridende undervandskabler:

—

projektet omfatter grænseoverskridende strækninger som defineret i forordning (EU) [...]/[...] (CEF2-forordningen), der i) involverer mindst to medlemsstater ved at krydse grænsen mellem to eller flere medlemsstater, eller der ii) krydser grænsen mellem mindst én medlemsstat og et land i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alternativt drives den støttede infrastruktur udelukkende som et engrosnet og forbedrer konnektiviteten i europæiske regioner i den yderste periferi eller oversøiske territorier, selv inden for blot en enkelt medlemsstat

| — | der må ikke ydes støtte til projekter på ruter, der allerede er understøttet af to eksisterende eller planlagte backboneinfrastrukturer |
| --- | --- |

—

der må ikke ydes støtte til projekter på ruter, der allerede er understøttet af to eksisterende eller planlagte backboneinfrastrukturer

| — | projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet gennem etableringen af et nyt undervandskabel eller forbindelsen til et eksisterende undervandskabel ved at imødegå overflødighedsspørgsmål og gå videre end de marginale investeringer. Projektet skal kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps |
| --- | --- |

—

projektet medfører en betydelig ny investering i bredbåndsnettet gennem etableringen af et nyt undervandskabel eller forbindelsen til et eksisterende undervandskabel ved at imødegå overflødighedsspørgsmål og gå videre end de marginale investeringer. Projektet skal kunne levere symmetrisk download- og uploadhastighed på mindst 1 Gbps

| — | projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes |
| --- | --- |

—

projektet understøtter kun etableringen af ny passiv infrastruktur, hvis den eksisterende passive infrastruktur ikke kan genanvendes

3.   Støtte til energiproduktion og energiinfrastruktur skal opfylde følgende betingelser:

| a) | støtten ydes udelukkende til investeringer i energiinfrastruktur til gas og elektricitet, som tredjeparter har adgang til, og som er omfattet af takstregulering og unbundling i overensstemmelse med lovgivningen om det indre marked for energi, for følgende kategorier af projekter:






  i) | hvad angår energilagring, projekter opført på EU-listen over projekter af fælles interesse i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (*9) |
| --- | --- | --- |

a)

støtten ydes udelukkende til investeringer i energiinfrastruktur til gas og elektricitet, som tredjeparter har adgang til, og som er omfattet af takstregulering og unbundling i overensstemmelse med lovgivningen om det indre marked for energi, for følgende kategorier af projekter:

i)

hvad angår energilagring, projekter opført på EU-listen over projekter af fælles interesse i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 (*9)

| ii) | hvad angår projekter vedrørende anden energiinfrastruktur end lagring:






  — | intelligente net |
| --- | --- | --- |

ii)

hvad angår projekter vedrørende anden energiinfrastruktur end lagring:

—

intelligente net

| — | projekter, der opfylder et af kriterierne i artikel 4, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 347/2013 |
| --- | --- |

—

projekter, der opfylder et af kriterierne i artikel 4, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 347/2013

| — | projekter opført på EU-listen over projekter af fælles interesse i bilag VII til forordning (EU) nr. 347/2013 |
| --- | --- |

—

projekter opført på EU-listen over projekter af fælles interesse i bilag VII til forordning (EU) nr. 347/2013

| — | projekter i støtteberettigede områder |
| --- | --- |

—

projekter i støtteberettigede områder

| b) | investeringsstøtte til energiproduktion fra vedvarende energikilder skal opfylde følgende betingelser:






  i) | støtten ydes udelukkende til nye anlæg, der er udvalgt på et konkurrencepræget, gennemsigtigt, objektivt og ikkediskriminerende grundlag |
| --- | --- | --- |

b)

investeringsstøtte til energiproduktion fra vedvarende energikilder skal opfylde følgende betingelser:

i)

støtten ydes udelukkende til nye anlæg, der er udvalgt på et konkurrencepræget, gennemsigtigt, objektivt og ikkediskriminerende grundlag

| ii) | støtten ydes ikke til vandkraftanlæg, der ikke opfylder betingelserne i direktiv 2000/60/EF (*10) |
| --- | --- |

ii)

støtten ydes ikke til vandkraftanlæg, der ikke opfylder betingelserne i direktiv 2000/60/EF (*10)

| iii) | der må alene ydes støtte til biobrændstofanlæg, der producerer bæredygtigt biobrændstof, som ikke er baseret på fødevarer |
| --- | --- |

iii)

der må alene ydes støtte til biobrændstofanlæg, der producerer bæredygtigt biobrændstof, som ikke er baseret på fødevarer

| c) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra a), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 150 mio. EUR. Det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra b), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 75 mio. EUR. |
| --- | --- |

c)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra a), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 150 mio. EUR. Det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra b), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 75 mio. EUR.

4.   Støtte til infrastrukturer og aktiviteter vedrørende sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle spørgsmål samt naturarv skal opfylde følgende betingelser:

| a) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, må ikke overstige:






  i) | 100 mio. EUR pr. projekt til investeringer i infrastruktur, der anvendes til at levere sociale tjenester, til uddannelse eller til kulturelle formål og aktiviteter som fastsat i artikel 53, stk. 2, inklusive naturarv |
| --- | --- | --- |

a)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, må ikke overstige:

i)

100 mio. EUR pr. projekt til investeringer i infrastruktur, der anvendes til at levere sociale tjenester, til uddannelse eller til kulturelle formål og aktiviteter som fastsat i artikel 53, stk. 2, inklusive naturarv

| ii) | 30 mio. EUR til aktiviteter vedrørende sociale tjenester og kultur |
| --- | --- |

ii)

30 mio. EUR til aktiviteter vedrørende sociale tjenester og kultur

| iii) | 5 mio. EUR til uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

iii)

5 mio. EUR til uddannelse og erhvervsuddannelse

| b) | der må ikke ydes støtte til erhvervsuddannelse, som har til formål at overholde de obligatoriske nationale krav til erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

b)

der må ikke ydes støtte til erhvervsuddannelse, som har til formål at overholde de obligatoriske nationale krav til erhvervsuddannelse.

5.   Støtte til transport og transportinfrastruktur skal opfylde følgende betingelser:

| a) | støtte til infrastruktur, bortset fra havne, ydes udelukkende til følgende projekter:






  i) | projekter af fælles interesse som defineret i artikel 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1315/2013, bortset fra projekter vedrørende havne- eller lufthavnsinfrastruktur |
| --- | --- | --- |

a)

støtte til infrastruktur, bortset fra havne, ydes udelukkende til følgende projekter:

i)

projekter af fælles interesse som defineret i artikel 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1315/2013, bortset fra projekter vedrørende havne- eller lufthavnsinfrastruktur

| ii) | forbindelser til byknudepunkter i det transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

ii)

forbindelser til byknudepunkter i det transeuropæiske transportnet

| iii) | rullende materiel, der udelukkende er beregnet til jernbanetransport, som ikke er omfattet af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, jf. forordning (EF) nr. 1370/2007 (*11), forudsat at støttemodtageren er en nytilkommen virksomhed |
| --- | --- |

iii)

rullende materiel, der udelukkende er beregnet til jernbanetransport, som ikke er omfattet af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, jf. forordning (EF) nr. 1370/2007 (*11), forudsat at støttemodtageren er en nytilkommen virksomhed

| iv) | bytransport |
| --- | --- |

iv)

bytransport

| v) | infrastruktur til alternative brændstoffer eller infrastruktur til mobilitet uden eller med lave emissioner |
| --- | --- |

v)

infrastruktur til alternative brændstoffer eller infrastruktur til mobilitet uden eller med lave emissioner

| b) | støtte til havneinfrastrukturprojekter skal opfylde følgende betingelser:






  i) | støtte må udelukkende ydes til investeringer i adgangsinfrastruktur og havneinfrastruktur, der stilles til rådighed for interesserede brugere på lige og ikkediskriminerende vilkår og på markedsvilkår |
| --- | --- | --- |

b)

støtte til havneinfrastrukturprojekter skal opfylde følgende betingelser:

i)

støtte må udelukkende ydes til investeringer i adgangsinfrastruktur og havneinfrastruktur, der stilles til rådighed for interesserede brugere på lige og ikkediskriminerende vilkår og på markedsvilkår

| ii) | enhver koncession på eller anden form for overdragelse til tredjemand af anlæg, opgradering, drift eller leje af havneinfrastruktur, hvortil der er ydet støtte, skal tildeles på et konkurrencepræget, gennemsigtigt, ikkediskriminerende og ubetinget grundlag |
| --- | --- |

ii)

enhver koncession på eller anden form for overdragelse til tredjemand af anlæg, opgradering, drift eller leje af havneinfrastruktur, hvortil der er ydet støtte, skal tildeles på et konkurrencepræget, gennemsigtigt, ikkediskriminerende og ubetinget grundlag

| iii) | der må ikke ydes støtte til investeringer i havnesuprastrukturer |
| --- | --- |

iii)

der må ikke ydes støtte til investeringer i havnesuprastrukturer

| c) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes i henhold til litra a) eller b) til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 150 mio. EUR. |
| --- | --- |

c)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes i henhold til litra a) eller b) til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 150 mio. EUR.

6.   Støtte til andre former for infrastruktur skal opfylde følgende betingelser:

| a) | støtte ydes udelukkende til følgende projekter:






  i) | investeringer i vandforsynings- og spildevandsinfrastruktur til fordel for offentligheden |
| --- | --- | --- |

a)

støtte ydes udelukkende til følgende projekter:

i)

investeringer i vandforsynings- og spildevandsinfrastruktur til fordel for offentligheden

| ii) | investeringer inden for genanvendelse af affald og forberedelse med henblik på genbrug, jf. artikel 47, stk. 1 til 6, i denne forordning, i det omfang de vedrører håndtering af affald genereret af andre virksomheder |
| --- | --- |

ii)

investeringer inden for genanvendelse af affald og forberedelse med henblik på genbrug, jf. artikel 47, stk. 1 til 6, i denne forordning, i det omfang de vedrører håndtering af affald genereret af andre virksomheder

| iii) | investeringer i forskningsinfrastruktur |
| --- | --- |

iii)

investeringer i forskningsinfrastruktur

| iv) | investeringer i etablering eller opgradering af innovationsklyngefaciliteter |
| --- | --- |

iv)

investeringer i etablering eller opgradering af innovationsklyngefaciliteter

| b) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 100 mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 100 mio. EUR.

7.   Støtte til miljøbeskyttelse, herunder klimabeskyttelse, skal opfylde følgende betingelser:

| a) | støtte ydes udelukkende til følgende projekter:






  i) | investeringer, der sætter virksomhederne i stand til at afværge eller forebygge skader på det fysiske miljø (herunder klimaændringer) eller naturressourcerne ved støttemodtagers egne aktiviteter, forudsat at investeringen går videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øger niveauet af miljøbeskyttelse i fraværet af EU-standarder eller udgør en tidlig tilpasning til kommende EU-standarder for miljøbeskyttelse |
| --- | --- | --- |

a)

støtte ydes udelukkende til følgende projekter:

i)

investeringer, der sætter virksomhederne i stand til at afværge eller forebygge skader på det fysiske miljø (herunder klimaændringer) eller naturressourcerne ved støttemodtagers egne aktiviteter, forudsat at investeringen går videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øger niveauet af miljøbeskyttelse i fraværet af EU-standarder eller udgør en tidlig tilpasning til kommende EU-standarder for miljøbeskyttelse

| ii) | foranstaltninger, der forbedrer en virksomheds energieffektivitet, forudsat at disse forbedringer ikke iværksættes for at sikre, at virksomheden opfylder allerede vedtagne EU-standarder, selv om disse endnu ikke er trådt i kraft |
| --- | --- |

ii)

foranstaltninger, der forbedrer en virksomheds energieffektivitet, forudsat at disse forbedringer ikke iværksættes for at sikre, at virksomheden opfylder allerede vedtagne EU-standarder, selv om disse endnu ikke er trådt i kraft

| iii) | rensning af forurenede grunde, forudsat at der ikke er identificeret en juridisk eller fysisk person, der er ansvarlig for miljøskaden efter den gældende lov, jf. princippet om forureneren betaler som nævnt i artikel 45, stk. 3 |
| --- | --- |

iii)

rensning af forurenede grunde, forudsat at der ikke er identificeret en juridisk eller fysisk person, der er ansvarlig for miljøskaden efter den gældende lov, jf. princippet om forureneren betaler som nævnt i artikel 45, stk. 3

| iv) | miljøundersøgelser |
| --- | --- |

iv)

miljøundersøgelser

| v) | styrkelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer, forudsat at denne aktivitet bidrager til beskyttelse, bevarelse eller genoprettelse af biodiversiteten og til at opnå en god tilstand i et økosystem eller til at beskytte økosystemer, der allerede er i god stand |
| --- | --- |

v)

styrkelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer, forudsat at denne aktivitet bidrager til beskyttelse, bevarelse eller genoprettelse af biodiversiteten og til at opnå en god tilstand i et økosystem eller til at beskytte økosystemer, der allerede er i god stand

| b) | for så vidt som støtteforanstaltningen vedrører foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i beboelsesejendomme og bygninger, der anvendes til udførelse af aktiviteter i forbindelse med sociale tjenester, kan der også ydes støtte til foranstaltninger, der forbedrer energieffektiviteten i beboelsesejendommen og samtidigt integrerer anlæg til produktion af vedvarende energi på stedet i den pågældende beboelsesejendom, på følgende betingelser:






  i) | det integrerede anlæg til produktion af vedvarende energi på stedet vedrører produktion af elektricitet og/eller varme; det kan kombineres med oplagringsudstyr |
| --- | --- | --- |

b)

for så vidt som støtteforanstaltningen vedrører foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i beboelsesejendomme og bygninger, der anvendes til udførelse af aktiviteter i forbindelse med sociale tjenester, kan der også ydes støtte til foranstaltninger, der forbedrer energieffektiviteten i beboelsesejendommen og samtidigt integrerer anlæg til produktion af vedvarende energi på stedet i den pågældende beboelsesejendom, på følgende betingelser:

i)

det integrerede anlæg til produktion af vedvarende energi på stedet vedrører produktion af elektricitet og/eller varme; det kan kombineres med oplagringsudstyr

| ii) | anlægget til produktion af vedvarende energi på stedet har et output, der ikke overstiger beboernes samlede forbrug med mere end 20 % |
| --- | --- |

ii)

anlægget til produktion af vedvarende energi på stedet har et output, der ikke overstiger beboernes samlede forbrug med mere end 20 %

| iii) | anlægget til produktion af vedvarende energi har en kapacitet på højst 500 kW |
| --- | --- |

iii)

anlægget til produktion af vedvarende energi har en kapacitet på højst 500 kW

| iv) | den endelige støttemodtager kan enten være bygningens ejer eller en lejer |
| --- | --- |

iv)

den endelige støttemodtager kan enten være bygningens ejer eller en lejer

| c) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra a) og b), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 50 mio. EUR |
| --- | --- |

c)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt som omhandlet i litra a) og b), der støttes af InvestEU-fonden, må ikke overstige 50 mio. EUR

| d) | støtte til foranstaltninger til forbedring af bygningers energieffektivitet kan også vedrøre formidling af kontrakter om energimæssig ydeevne på følgende betingelser:






  i) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, overstiger ikke 30 mio. EUR |
| --- | --- | --- |

d)

støtte til foranstaltninger til forbedring af bygningers energieffektivitet kan også vedrøre formidling af kontrakter om energimæssig ydeevne på følgende betingelser:

i)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, overstiger ikke 30 mio. EUR

| ii) | støtte ydet i form af lån eller garantier |
| --- | --- |

ii)

støtte ydet i form af lån eller garantier

| iii) | støtte ydet til SMV'er eller små midcapselskaber |
| --- | --- |

iii)

støtte ydet til SMV'er eller små midcapselskaber

| iv) | støtte ydet kun til kontrakter om energimæssig ydeevne som defineret i artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (*12). |
| --- | --- |

iv)

støtte ydet kun til kontrakter om energimæssig ydeevne som defineret i artikel 2, nr. 27), i direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (*12).

8.   Støtte til forskning, udvikling, innovation og digitalisering skal opfylde følgende betingelser:

| a) | støtten må ydes til:






  i) | grundforskning |
| --- | --- | --- |

a)

støtten må ydes til:

i)

grundforskning

| ii) | industriel forskning |
| --- | --- |

ii)

industriel forskning

| iii) | eksperimentel udvikling |
| --- | --- |

iii)

eksperimentel udvikling

| iv) | proces- eller organisationsinnovation for SMV'er |
| --- | --- |

iv)

proces- eller organisationsinnovation for SMV'er

| v) | innovationsrådgivning og til innovationssupportydelser til SMV'er |
| --- | --- |

v)

innovationsrådgivning og til innovationssupportydelser til SMV'er

| vi) | digitalisering af SMV'er |
| --- | --- |

vi)

digitalisering af SMV'er

| b) | for projekter, der er omfattet af litra a), nr. i), ii) og iii), må det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, ikke overstige 75 mio. EUR. For projekter, der er omfattet af litra a), nr. iv), v) og vi), må det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, ikke overstige [30] mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

for projekter, der er omfattet af litra a), nr. i), ii) og iii), må det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, ikke overstige 75 mio. EUR. For projekter, der er omfattet af litra a), nr. iv), v) og vi), må det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes til en endelig støttemodtager pr. projekt, der støttes af InvestEU-fonden, ikke overstige [30] mio. EUR.

9.   SMV'er og små midcapselskaber kan, foruden de forenelighedsbetingelser, der er fastsat i denne artikels stk. 2 til 8, også modtage støtte i form af finansiering, der støttes af InvestEU-fonden, forudsat at:

| a) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, ikke overstiger 15 mio. EUR og ydes til:






  i) | mikrovirksomheder |
| --- | --- | --- |

a)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, ikke overstiger 15 mio. EUR og ydes til:

i)

mikrovirksomheder

| ii) | SMV'er, der endnu ikke har været aktive på noget marked eller har været aktive i mindre end syv år efter deres første kommercielle salg |
| --- | --- |

ii)

SMV'er, der endnu ikke har været aktive på noget marked eller har været aktive i mindre end syv år efter deres første kommercielle salg

| iii) | SMV'er, der træder ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked, hvor initialinvesteringen i et nyt produktmarked eller et nyt geografisk marked skal være højere end 50 % af den gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år |
| --- | --- |

iii)

SMV'er, der træder ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked, hvor initialinvesteringen i et nyt produktmarked eller et nyt geografisk marked skal være højere end 50 % af den gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år

| iv) | innovative virksomheder |
| --- | --- |

iv)

innovative virksomheder

| v) | SMV'er og små midcapselskaber, der udfører deres hovedaktivitet i støtteberettigede områder, forudsat at finansieringen ikke anvendes til flytning af aktiviteter som defineret i artikel 2, nr. 61a), eller |
| --- | --- |

v)

SMV'er og små midcapselskaber, der udfører deres hovedaktivitet i støtteberettigede områder, forudsat at finansieringen ikke anvendes til flytning af aktiviteter som defineret i artikel 2, nr. 61a), eller

| b) | det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, ikke overstiger 2 mio. EUR. |
| --- | --- |

b)

det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes for hver endelig støttemodtager med støtte fra InvestEU-fonden, ikke overstiger 2 mio. EUR.

Artikel 56f

Betingelser for støtte, der indgår i kommercielle finansielle produkter, der støttes af InvestEU-fonden

1.   Finansiering til de endelige støttemodtagere ydes af kommercielle finansielle formidlere, som udvælges på en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende måde på grundlag af objektive kriterier.

2.   Den kommercielle finansielle formidler, som yder finansiering til den endelige støttemodtager, skal som minimum bevare en risikoeksponering på 20 % for hver finansieringstransaktion.

3.   Det samlede pålydende finansieringsbeløb, der ydes af den finansielle formidler til en endelig støttemodtager, må ikke overstige 7,5 mio. EUR.

(*9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39)."

*9

(*10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EUT L [...],[...],s.[...]."

*10

(*11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1)."

*11

(*12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).«"

*12

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den ......

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).«

*1

(*2)  Kommissionens afgørelse af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3).

*2

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

*3

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32).«

*4

(*5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).«.

*5

(*6)  Hvad angår ordninger efter artikel 16 og 21 i denne forordning, kan kravet om at offentliggøre oplysninger om hver enkelt tildeling på over 500 000 EUR fraviges med hensyn til SMV'er, som ikke har foretaget kommercielle salg på noget marked.«

*6

(*7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).«

*7

(*8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 481/2014 af 4. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 for så vidt angår specifikke bestemmelser vedrørende udgifters støtteberettigelse i forbindelse med samarbejdsprogrammer (EUT L 138 af 13.5.2014, s. 45).«

*8

(*9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 347/2013 af 17. april 2013 om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF og ændring af forordning (EF) nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 af 25.4.2013, s. 39).

*9

(*10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EUT L [...],[...],s.[...].

*10

(*11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1).

*11

(*12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).««

*12

---

(1)  EUT L 248 af 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259).

3

(4)  EUT L ... af ..., s. ....

4

---

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/20

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9833 — KKR/Viridor)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 170/02)

Den 6. maj 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9833. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9833. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/21

---

Euroens vekselkurs (1)

15. maj 2020

(2020/C 170/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0798 |
| JPY | japanske yen | 115,53 |
| DKK | danske kroner | 7,4576 |
| GBP | pund sterling | 0,88738 |
| SEK | svenske kroner | 10,6695 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0513 |
| ISK | islandske kroner | 157,50 |
| NOK | norske kroner | 11,0568 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,589 |
| HUF | ungarske forint | 354,70 |
| PLN | polske zloty | 4,5650 |
| RON | rumænske leu | 4,8400 |
| TRY | tyrkiske lira | 7,4689 |
| AUD | australske dollar | 1,6805 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5231 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3693 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8145 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5397 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 332,60 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,0761 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6759 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5693 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 127,82 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6982 |
| PHP | filippinske pesos | 54,778 |
| RUB | russiske rubler | 79,6208 |
| THB | thailandske bath | 34,656 |
| BRL | brasilianske real | 6,3172 |
| MXN | mexicanske pesos | 25,8966 |
| INR | indiske rupee | 81,9885 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0798

JPY

japanske yen

115,53

DKK

danske kroner

7,4576

GBP

pund sterling

0,88738

SEK

svenske kroner

10,6695

CHF

schweiziske franc

1,0513

ISK

islandske kroner

157,50

NOK

norske kroner

11,0568

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,589

HUF

ungarske forint

354,70

PLN

polske zloty

4,5650

RON

rumænske leu

4,8400

TRY

tyrkiske lira

7,4689

AUD

australske dollar

1,6805

CAD

canadiske dollar

1,5231

HKD

hongkongske dollar

8,3693

NZD

newzealandske dollar

1,8145

SGD

singaporeanske dollar

1,5397

KRW

sydkoreanske won

1 332,60

ZAR

sydafrikanske rand

20,0761

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6759

HRK

kroatiske kuna

7,5693

IDR

indonesiske rupiah

16 127,82

MYR

malaysiske ringgit

4,6982

PHP

filippinske pesos

54,778

RUB

russiske rubler

79,6208

THB

thailandske bath

34,656

BRL

brasilianske real

6,3172

MXN

mexicanske pesos

25,8966

INR

indiske rupee

81,9885

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/22

---

Særberetning nr. 12/2020

Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset

(2020/C 170/04)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 12/2020 »Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/23

---

UNDTAGELSE FRA DE NATIONALE BESTEMMELSER TIL GENNEMFØRELSE AF DIREKTIV (EU) 2015/849 (AMLD) FOR UDBYDERE AF SPILTJENESTER

Liste over medlemsstater, der har besluttet at undtage udbydere af visse spiltjenester fra nationale bestemmelser til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme

(2020/C 170/05)

Hvis en medlemsstat beslutter helt eller delvist at undtage udbydere af visse spiltjenester fra de nationale bestemmelser til gennemførelse af direktivet, underretter den Kommissionen om denne beslutning sammen med en begrundelse baseret på en specifik risikovurdering. En medlemsstat kan når som helst give eller tilbagekalde en sådan meddelelse. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater om sådanne beslutninger

De medlemsstater, der frem til marts 2020 har underrettet Kommissionen om sådanne beslutninger, er:

| Medlemsstat | Undtagne udbydere af spiltjenester |
| --- | --- |
| Belgien | I henhold til artikel 5, stk. 1, i lov af 18. september 2017 om forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme:
  det nationale lotteri |
| Tjekkiet | I overensstemmelse med lov nr. 253/2008 af 5. juni 2008 om udvalgte foranstaltninger mod hvidvaskning af udbytte fra kriminelle aktiviteter og finansiering af terrorisme:






  — | bingospil eller tombolaer |

Medlemsstat

Undtagne udbydere af spiltjenester

Belgien

I henhold til artikel 5, stk. 1, i lov af 18. september 2017 om forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme:

det nationale lotteri

Tjekkiet

I overensstemmelse med lov nr. 253/2008 af 5. juni 2008 om udvalgte foranstaltninger mod hvidvaskning af udbytte fra kriminelle aktiviteter og finansiering af terrorisme:

—

bingospil eller tombolaer

| — | pengelotterier |
| --- | --- |

—

pengelotterier

| — | varelotterier |
| --- | --- |

—

varelotterier

| — | lotterier med straksgevinst og/eller tallotterier |
| --- | --- |

—

lotterier med straksgevinst og/eller tallotterier

Danmark

I henhold til § 1, stk. 5, i lov nr. 651 af 8. juni 2017 om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af terrorisme og bekendtgørelse om delvis undtagelse af visse spil fra hvidvaskloven med ikrafttræden 26. juni 2017:

| — | lokale puljevæddemål |
| --- | --- |

—

lokale puljevæddemål

| — | bingospil |
| --- | --- |

—

bingospil

| — | tombolaer |
| --- | --- |

—

tombolaer

| — | gevinstgivende spilleautomater |
| --- | --- |

—

gevinstgivende spilleautomater

| — | lotterier, klasselotterier og almennyttige lotterier |
| --- | --- |

—

lotterier, klasselotterier og almennyttige lotterier

| — | landbaseret poker (dvs. ikke online) |
| --- | --- |

—

landbaseret poker (dvs. ikke online)

| — | onlinebingo |
| --- | --- |

—

onlinebingo

| — | managerspil |
| --- | --- |

—

managerspil

| — | konkurrencer, hvor deltagelse sker ved afsendelse af SMS eller lignende |
| --- | --- |

—

konkurrencer, hvor deltagelse sker ved afsendelse af SMS eller lignende

Estland

Som defineret i § 6 i den estiske lov om spil af 15. oktober 2008 i overensstemmelse med loven om forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme af 26. oktober 2017:

| — | kommercielle lotterier |
| --- | --- |

—

kommercielle lotterier

Finland

I overensstemmelse med kapitel 1, § 3, stk. 4, i lov om forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme af 28. juni 2017 (444/2017):

| — | spilleautomater uden for kasinoer |
| --- | --- |

—

spilleautomater uden for kasinoer

Tyskland

Som omhandlet i § 2, stk. 1, nr. 15, i lov af 2017 om opsporing af udbytte fra alvorlige lovovertrædelser (»hvidvaskloven«)

| — | totalisatorer, der udbydes af foreninger i henhold til § 1 i vædeløbs- og lotteriloven |
| --- | --- |

—

totalisatorer, der udbydes af foreninger i henhold til § 1 i vædeløbs- og lotteriloven

| — | bingospil |
| --- | --- |

—

bingospil

| — | spilleautomater uden for kasinoer i henhold til § 33c i næringsloven |
| --- | --- |

—

spilleautomater uden for kasinoer i henhold til § 33c i næringsloven

| — | lotterier med statslig tilladelse og sociale lotterier |
| --- | --- |

—

lotterier med statslig tilladelse og sociale lotterier

Irland

Som defineret i afsnit 25, stk. 8, i strafferetslov (om hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme) af 2010, som ændret, og i bestemmelse 3 i bekendtgørelse (Statutory Instrument) 487/2018:

| — | bingospil |
| --- | --- |

—

bingospil

| — | spillehaller |
| --- | --- |

—

spillehaller

| — | lotterier |
| --- | --- |

—

lotterier

| — | landbaseret poker (dvs. ikke online) |
| --- | --- |

—

landbaseret poker (dvs. ikke online)

Sverige

I overensstemmelse med § 20 i loven om foranstaltninger mod hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (SFS 2017:630) og retningslinjerne for den svenske spilmyndigheds forordninger og generelle retningslinjer: 2017:2.

| — | bingospil, som udbydes med spilmyndighedens godkendelse, i henhold til § 42, første afsnit, andet punktum, i lotteriloven (1994:1000). |
| --- | --- |

—

bingospil, som udbydes med spilmyndighedens godkendelse, i henhold til § 42, første afsnit, andet punktum, i lotteriloven (1994:1000).

| — | spilleautomater med varer |
| --- | --- |

—

spilleautomater med varer

| — | spilleautomater til kontanter og poletter, der drives efter tilladelse i henhold til lotterilovens artikel 26 |
| --- | --- |

—

spilleautomater til kontanter og poletter, der drives efter tilladelse i henhold til lotterilovens artikel 26

| — | lotterier, der gennemføres efter tilladelse eller registrering i henhold til lotterilovens artikel 16 og 17, og som afholdes af foreninger, der primært er aktive i en enkelt kommune, eller, hvis de afholdes i flere kommuner, i en enkelt region |
| --- | --- |

—

lotterier, der gennemføres efter tilladelse eller registrering i henhold til lotterilovens artikel 16 og 17, og som afholdes af foreninger, der primært er aktive i en enkelt kommune, eller, hvis de afholdes i flere kommuner, i en enkelt region

| — | lotterier, der udbydes med tilladelse efter lotterilovens artikel 16, og som gennemføres i mere end én region, og |
| --- | --- |

—

lotterier, der udbydes med tilladelse efter lotterilovens artikel 16, og som gennemføres i mere end én region, og

| — | egentlige lotterier i henhold til lotterilovens § 4, der udbydes med tilladelse efter lotterilovens artikel 45, og som distribueres via en agent |
| --- | --- |

—

egentlige lotterier i henhold til lotterilovens § 4, der udbydes med tilladelse efter lotterilovens artikel 45, og som distribueres via en agent

| — | roulette-, terning- og kortspil, der drives efter lotterilovens § 32 |
| --- | --- |

—

roulette-, terning- og kortspil, der drives efter lotterilovens § 32

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/25

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9666 — Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 170/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Deutsche Asphalt GmbH (»Deutsche Asphalt«, Tyskland), der kontrolleres af STRABAG SE (»STRABAG-koncernen«, Østrig) |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH (»Deutsche Asphalt«, Tyskland), der kontrolleres af STRABAG SE (»STRABAG-koncernen«, Østrig)

| — | KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (»KEMNA BAU«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU Andrae GmbH & Co. KG (»KEMNA BAU«, Tyskland)

| — | Heideasphalt GmbH & Co. KG (»Heideasphalt«), et nyt joint venture til oprettelse i Tyskland |
| --- | --- |

—

Heideasphalt GmbH & Co. KG (»Heideasphalt«), et nyt joint venture til oprettelse i Tyskland

Deutsche Asphalt og KEMNA BAU erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Heideasphalt.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | STRABAG er en global byggekoncern og er aktiv inden for alle dele af byggesektoren, især transportinfrastrukturer, byggearbejder, ingeniørarbejde, sporanlæg og jernbaner, byggerelaterede tjenesteydelser (facility management) samt udvinding af og handel med råmaterialer og byggematerialer. Gennem især Deutsche Asphalt er koncernen aktiv inden for fremstilling af forskellige former for asfalt til asfaltbundlag, asfaltbindelag og asfaltslidlag. |
| --- | --- |

—

STRABAG er en global byggekoncern og er aktiv inden for alle dele af byggesektoren, især transportinfrastrukturer, byggearbejder, ingeniørarbejde, sporanlæg og jernbaner, byggerelaterede tjenesteydelser (facility management) samt udvinding af og handel med råmaterialer og byggematerialer. Gennem især Deutsche Asphalt er koncernen aktiv inden for fremstilling af forskellige former for asfalt til asfaltbundlag, asfaltbindelag og asfaltslidlag.

| — | KEMNA BAU er aktiv inden for anlæg af forskellige dele af færdselsårer. Virksomheden er navnlig aktiv inden for udvinding af råstoffer i stenbrud og grusgrave, produktion og salg af asfaltblandinger og i bygge- og anlægsbranchen (asfalterede veje, betonkonstruktioner til særlige erhverv, brolægning). Den beskæftiger sig desuden med jordkonstruktioner, kloakering, deponeringsanlæg og anlæg af jernbaner samt bygning af beskyttelsesmure. |
| --- | --- |

—

KEMNA BAU er aktiv inden for anlæg af forskellige dele af færdselsårer. Virksomheden er navnlig aktiv inden for udvinding af råstoffer i stenbrud og grusgrave, produktion og salg af asfaltblandinger og i bygge- og anlægsbranchen (asfalterede veje, betonkonstruktioner til særlige erhverv, brolægning). Den beskæftiger sig desuden med jordkonstruktioner, kloakering, deponeringsanlæg og anlæg af jernbaner samt bygning af beskyttelsesmure.

| — | Heideasphalt vil drive en asfaltblandingsfabrik i Wittingenwill, som i dag drives af Deutsche Asphalt. |
| --- | --- |

—

Heideasphalt vil drive en asfaltblandingsfabrik i Wittingenwill, som i dag drives af Deutsche Asphalt.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9666 — Deutsche Asphalt/KEMNA BAU Andrae/Heideasphalt.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 170/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»PECORINO SICILIANO«

EU nr.: PDO-IT-0019-AM01 — 4.6.2018

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano (Ny forening for beskyttelse af Pecorino Siciliano)

| Hovedkontor: |
| --- |
| Via dell'Amicizia, 26, |
| Poggioreale (TP) |
| ITALIEN |

Hovedkontor:

Via dell'Amicizia, 26,

Poggioreale (TP)

ITALIEN

Email: contatti@consorziopecorinosiciliano.it

Certificeret email: pecorinosicilianodop@pec.it

Nuovo Consorzio di Tutela del Pecorino Siciliano består af »Pecorino Siciliano«-producenter og er godkendt til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik.

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☐ | Geografisk område |
| --- | --- |

☐

Geografisk område

| ☐ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☐

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☐ | Tilknytning |
| --- | --- |

☐

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet: Følgende afsnit er ikke omfattet af den eksisterende specifikation: bevis for oprindelse, tilknytning til det geografiske område, kontrol. |
| --- | --- |

☒

Andet: Følgende afsnit er ikke omfattet af den eksisterende specifikation: bevis for oprindelse, tilknytning til det geografiske område, kontrol.

4.   Type ændring

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Det bemærkes, at ændringen af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pecorino Siciliano« først og fremmest tager sigte på at konsolidere specifikationen i et enkelt dokument.

»Pecorino Siciliano« blev registreret som beskyttet oprindelsesbetegnelse i forordning (EF) nr. 1107/96 af 26. juni 1996 i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EØF) nr. 2081/92. Registreringen blev opnået på basis af følgende dokumenter: præsidentielt dekret (»Decreto del Presidente della Repubblica«) nr. 1269 af 30. oktober 1955 om anerkendelse af oprindelsesbetegnelser i Italien, et 19 sider langt dokument med titlen »Pecorino Siciliano D.O.P.« samt sammendraget.

Beskrivelse af produktet

Varianterne »Tuma« og »Primo sale«, som blev markedsført henholdsvis umiddelbart efter produktionen og efter ca. 10 dage, opfylder ikke længere markedets behov, eftersom forbrugerne de senere år har efterspurgt et produkt med et minimum af modning. Derfor indføres denne ændring for at fastlægge en minimumsmodningsperiode på 20 dage, fjerne de to førnævnte varianter og indføre varianten »Fresco«.

Dette er nødvendigt for at lade »Pecorino Siciliano« opbygge de egenskaber, der adskiller den fra andre typer fåreoste fremstillet af pasteuriseret mælk. Minimumslagringsperioden er nødvendig for, at de naturlige mælkesyrebakterier og deres enzymer, de mikroorganismer, der forekommer i råmælk og trækar til koagulering ved hjælp af løbe, kan udføre deres funktion.

Foruden tilføjelsen af »Fresco«-varianten omdøbes »Secondo sale«-varianten til »Semistagionato« for at benytte terminologi, som er lettere for forbrugerne at forstå, og for at skelne mellem produkterne efter modningsperiode.

De forskellige produktvarianters egenskaber specificeres og beskrives mere udførligt med angivelse af parametre for modning og lagring, form, mål, vægt, skorpens og ostemassens egenskaber, organoleptiske egenskaber og fedtindhold.

Kantens højde og den maksimale vægt for hver ost er blevet ændret en smule. Kantens højde er ændret fra de nuværende 10-18 cm i den aktuelle specifikation til 10-25 cm. Vægten er ændret fra de nuværende 4-12 kg i den aktuelle specifikation til 3-14 kg.

Disse ændringer er foretaget som reaktion på anmodninger fra visse små ostefabrikanter, som har understreget behovet for større fleksibilitet til at kunne tilpasse osteproduktionen efter den mængde mælk, der er til rådighed.

Produktionsbegrænsningen i perioden juni-oktober er blevet ophævet.

Ophævelsen af begrænsningen er en reaktion på klare krav fra producenterne, som anmoder om ret til at fremstille »Pecorino Siciliano« BOB også om sommeren. Faktisk egner næsten alle fåreracer, der i dag holdes på Sicilien, sig til sæsonproduktion. Fåremælk produceres næsten året rundt på Sicilien, og produktionen topper om foråret for så at falde om sommeren. Adgangen til mælk om sommeren gør det muligt at producere »Pecorino Siciliano« også om sommeren, især varianterne »Fresco« og »Stagionato«, som er mest efterspurgt af forbrugerne om sommeren og frem for alt af turisterne, som ankommer til øen i massevis i søgen efter typiske sicilianske produkter.

Den tidligere ordlyd:

»I sin klassiske form har »Pecorino Siciliano« flad eller let konkav over- og underside og har mærker efter kurven; kanthøjden varierer fra 10 til 18 cm, vægten fra 4 til 12 kg, og der kan forekomme variationer i begge parametre afhængigt af produktionsteknikkerne.

»Tuma«: bordost med sød smag på grund af det høje laktoseindhold, som endnu ikke har undergået fermentering. Den spises umiddelbart efter produktion.

»Primo Sale«: bordost, letsaltet i kort tid med fint, tørt salt. Den spises efter op til ca. 10 dage efter produktionen. Den gradvise frigivelse af aminosyrer på grund af den indledende nedbrydning af kasein giver plads til mælkens oprindelige bestanddele, der giver den en behagelig smag.

»Secondo Sale«: ensartet sød og aromatisk skære- og riveost, vækker minder om arterne fra dens oprindelsessted, saltet med tørt salt eller i saltlage.

Den spises efter 45-90 dage efter produktionen.

De frem for alt fine organoleptiske egenskaber opstår ved blandingen af aminosyrerne, produktet af den begyndende nedbrydning af lipiderne og mælkens oprindelige bestanddele.

»Stagionato«: Dette er den klassiske »Pecorino Siciliano«, hvis egenskaber adskiller den fra andre modnede pecorinooste produceret i Italien. Den er fuldt modnet inden for 4-6 måneder efter produktionen. Riveost med en grynet struktur.«

er nu ændret til:

»Beskrivelse af produktet

| 2.1. | Når »Pecorino Siciliano« BOB markedsføres, er den en cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Osten »Pecorino Siciliano« BOB markedsføres i varianterne »Fresco« [frisk], »Semistagionato« [halvmodnet] og »Stagionato« [modnet] med følgende egenskaber: | Frisk







  — | modning: 20-30 dage |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

Frisk

—

modning: 20-30 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm

| — | vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: ingen skorpe, hvidt eller strågult ydre lag, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: ingen skorpe, hvidt eller strågult ydre lag, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: hvid eller strågul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: hvid eller strågul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads |
| --- | --- |

—

smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet

| | »Semistagionato«







  — | lagring: 45-90 dage |
| --- | --- | --- |

»Semistagionato«

—

lagring: 45-90 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm

| — | vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: fin strågul skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: fin strågul skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: strågul til dyb gul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: strågul til dyb gul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads |
| --- | --- |

—

smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet

| | »Stagionato«







  — | lagring: mindst 120 dage |
| --- | --- | --- |

»Stagionato«

—

lagring: mindst 120 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 15-30 cm og kanthøjden 15-25 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 15-30 cm og kanthøjden 15-25 cm

| — | vægt: 6-14 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 6-14 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: gullig skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: gullig skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: strågul farve, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: strågul farve, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: karakteristisk krydret smag |
| --- | --- |

—

smag: karakteristisk krydret smag

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet. |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet.

Produktionsmetode

Produktionsmetode

I den eksisterende specifikation er oplysningerne om produktionsmetoden indeholdt i de ovennævnte dokumenter. Følgende artikel blev udarbejdet for at konsolidere oplysningerne i dokumenterne om produktionsmetoden og tilpasse dem efter de aktuelle regler.

Den eneste ændring omfatter det sidste afsnit, som kodificerer modningstiden for varianterne »Fresco«, »Semistagionato« og »Stagionato«, jf. produktbeskrivelserne.

»Artikel 5

Produktionsmetode

Osten »Pecorino Siciliano« BOB fremstilles af rå sødmælk fra får af forskellige racer og krydsninger heraf fra besætninger inden for det produktionsområde, der henvises til i artikel 3 i specifikationen.

Fårene græsser på naturlige og/eller dyrkede enge og fodres med grønfoder, hø og halm. Mindst 80 % af tørstoffet i hø og halm kommer på årsbasis fra det produktionsområde, der er nævnt i artikel 4 i enhedsdokumentet. Foderet kan suppleres med korn, bælgplanter og enkelt eller sammensat kraftfoder. Det er forbudt at fodre fårene med derivater af dyr, planter eller dele (f.eks. frø) af kløver, tapioka og maniok. Det er heller ikke tilladt at fodre med ensilage.

Mælken skal stamme fra 1-2 malkninger og forarbejdes senest 24 timer efter den første malkning. Det er derfor tilladt at opbevare mælken på køl, såfremt minimumsværdierne i henhold til eksisterende relevant lovgivning overholdes fuldt ud. Mælken filtreres ved hjælp af de korrekte sier og/eller filterklæde, hvorefter den, traditionelt ved hjælp af stål- eller fortinnede kobberkedler, opvarmes til den maksimale temperatur på 40 °C og hældes på trækar. Der tilsættes løbe fra lam til mælken, når denne er mellem 36 og 40 °C.

Den løbe, der anvendes til koagulering af mælken, udvindes af løbemaven hos dielam af racer, som er angivet i specifikationen. Den skal udvindes inden for det produktionsområde, der henvises til i artikel 3 i specifikationen. Før løben anvendes, skal den smeltes i varmt vand og derefter filtreres. Den anvendte mængde løbe er mellem 10 og 30 g pr. 100 liter mælk. Koaguleringstiden er 40-50 minutter, eller med andre ord indtil rørepadlen står op i trækarret.

Når ostemassen er dannet, skal den brækkes i meget små gryn ved hjælp af en træpind eller rørepaddel, som buler ud i den ene ende og bryder ostemassen ensartet op, så der fremkommer gryn på størrelse med riskorn. Væsken skilles fra ved at tilsætte varmt vand på 70-90 °C, mens ostemassen brydes op. Ostegrynene lægger sig på bunden af beholderen, og der skal de ligge i 5-10 minutter, så de kan binde sig til hinanden. Derefter tages osten op af karret, skilles ad i blokke, placeres i stråkurve og presses ved håndkraft. Det er i denne fase, at der kan tilsættes sorte peberkorn til varianterne »Fresco« og »Semistagionato«. De sorte peberkorn skal forbehandles i nogle sekunder med varmt vand på over 80 °C. Ostegrynene henstår herefter i kurvene i 1-2 timer, og på dette tidspunkt er der fremstillet ricotta. Herefter eftervarmes osten i 3-4 timer i trækarrene med vallen stående på toppen. Efter at ostene er blevet eftervarmet under vallen, tages de ud af stråkurvene, så de kan vendes og få de karakteristiske mærker efter kurven. Når ostene vendes, får hver af dem et kaseinmærke som garanti for sporbarhed. Kaseinmærkerne er ovale med en længde på 10 cm og en højde på 6 cm.

Ostene henstår for at stivne ved stuetemperatur i 24-48 timer, hvorefter de tørsaltes eller saltes i saltlage, indtil de indeholder den optimale mængde salt. Derefter stilles de på hylder af ubehandlet træ i lokaler med temperaturer på mellem 14 og 18 °C og en luftfugtighed på over 75 % i 20-30 dage for varianten »Fresco«, 60-90 dage for varianten »Semistagionato« og i mindst 4 måneder for varianten »Stagionato«.

Mærkning

Mærkning

Alt vedrørende mærkning har hidtil været selvstændigt reguleret af producentsammenslutningen. Det er derfor blevet besluttet at tilføje følgende artikel om mærkning til specifikationen. Tilføjelse af mærkningsregler til specifikationen og fastsættelse af et logo for betegnelsen vil sætte forbrugerne i stand til at identificere produktet hurtigt. De vil også gøre reklamekampagner mere effektive, ved at alle producenter af »Pecorino Siciliano« BOB får et fælles grafisk udtryk.

»Artikel 8

MÆRKNING OG PRÆSENTATION

Osten »Pecorino Siciliano« BOB skiller sig ud ved hjælp af følgende:

| a) | Formen:
  Osten »Pecorino Siciliano« BOB kan sælges hel og/eller udskåret, i varianterne »Fresco«, »Semistagionato« og »Stagionato«. Producentens specifikke mærke (EU-mærke) og oprindelsesbetegnelsens mærke (kaseinmærket) er påført oste af alle tre typer. Varianten »Stagionato« bærer et tredje mærke i form af et stempel.
  For varianten »Fresco« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Fresco« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det sekscifrede serienummer (f.eks. 999999) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

  For varianten »Semistagionato« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Semistagionato« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det sekscifrede serienummer (f.eks. 999999) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

  For varianten »Stagionato« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Stagionato« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det femcifrede serienummer (f.eks. 67150) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

  Producentens identifikationsmærke skal være trykt på samme side af osten.
  Det stempel, der kun kræves til »Stagionato«, har form som en cirkel med en diameter på 8 cm, med navnet »Pecorino Siciliano« trykt i en bue med fonten Comic Sans, 30 pkt., sort (CMYK = K100), og »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 30 pkt., sort (CMYK = K100). Trinacria-symbolet placeres i midten. Identitetslogoet trykkes ind i mindst en af ostens flader, efter at den er blevet lagret i 120 dage efter produktionsdatoen. |
| --- | --- |

a)

Formen:

Osten »Pecorino Siciliano« BOB kan sælges hel og/eller udskåret, i varianterne »Fresco«, »Semistagionato« og »Stagionato«. Producentens specifikke mærke (EU-mærke) og oprindelsesbetegnelsens mærke (kaseinmærket) er påført oste af alle tre typer. Varianten »Stagionato« bærer et tredje mærke i form af et stempel.

For varianten »Fresco« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Fresco« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det sekscifrede serienummer (f.eks. 999999) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

For varianten »Semistagionato« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Semistagionato« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det sekscifrede serienummer (f.eks. 999999) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

For varianten »Stagionato« indeholder kaseinmærket ordene »Pecorino Siciliano« trykt med fonten Arial, 20 pkt., sort (CMYK = K100), »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 15 pkt., sort (CMYK = K100), »Stagionato« trykt med fonten Arial, 14 pkt., sort (CMYK = K100), og det femcifrede serienummer (f.eks. 67150) trykt med fonten Arial bold, 62 pkt., sort (CMYK = K100). Inden for ovalens sider er det sicilianske symbol Trinacria trykt til venstre for serienummeret.

Producentens identifikationsmærke skal være trykt på samme side af osten.

Det stempel, der kun kræves til »Stagionato«, har form som en cirkel med en diameter på 8 cm, med navnet »Pecorino Siciliano« trykt i en bue med fonten Comic Sans, 30 pkt., sort (CMYK = K100), og »D.O.P.« trykt med fonten Arial, 30 pkt., sort (CMYK = K100). Trinacria-symbolet placeres i midten. Identitetslogoet trykkes ind i mindst en af ostens flader, efter at den er blevet lagret i 120 dage efter produktionsdatoen.

| b) | Emballagen:
  Emballagen omkring alle oste, hele såvel som udskårne, er mærket med identitetslogoet og ordene »Pecorino Siciliano« BOB samt de lovbestemte oplysninger. Præemballerede stykker af osten skal indbefatte en del af kanten og/eller over-/undersiden som bevis for oprindelsen. Det er ikke obligatorisk med en etiket, hvis produktet er blevet emballeret på salgsstedet og derfor anses for præemballeret. Det er også tilladt at anvende betegnelser og/eller grafiske elementer, som henviser til navne, handelsnavne eller kollektive eller individuelle varemærker, såfremt de ikke har anprisende karakter eller vil kunne vildlede forbrugeren. Alle BOB-producenter er garanteret adgang til identitetslogoet.
  Identitetslogoet på emballagen skal overholde følgende regler:






  1. | Det skal udgøre det fulde varemærke. |
| --- | --- | --- |

b)

Emballagen:

Emballagen omkring alle oste, hele såvel som udskårne, er mærket med identitetslogoet og ordene »Pecorino Siciliano« BOB samt de lovbestemte oplysninger. Præemballerede stykker af osten skal indbefatte en del af kanten og/eller over-/undersiden som bevis for oprindelsen. Det er ikke obligatorisk med en etiket, hvis produktet er blevet emballeret på salgsstedet og derfor anses for præemballeret. Det er også tilladt at anvende betegnelser og/eller grafiske elementer, som henviser til navne, handelsnavne eller kollektive eller individuelle varemærker, såfremt de ikke har anprisende karakter eller vil kunne vildlede forbrugeren. Alle BOB-producenter er garanteret adgang til identitetslogoet.

Identitetslogoet på emballagen skal overholde følgende regler:

1.

Det skal udgøre det fulde varemærke.

| 2. | I den ydre del er ordene »PECORINO SICILIANO« begge trykt fra venstre mod højre med fonten Verdana Bold, hvid, langs den bølgede yderkant inden for den røde (RGB = R160-G0-B0) krans. |
| --- | --- |

2.

I den ydre del er ordene »PECORINO SICILIANO« begge trykt fra venstre mod højre med fonten Verdana Bold, hvid, langs den bølgede yderkant inden for den røde (RGB = R160-G0-B0) krans.

| 3. | I den indre del af logoet er der trykt en stiliseret tegning i sort (CMYK = K100) af et fårehoved på den runde, hvide baggrund. |
| --- | --- |

3.

I den indre del af logoet er der trykt en stiliseret tegning i sort (CMYK = K100) af et fårehoved på den runde, hvide baggrund.

| 4. | Under tegningen er forkortelsen »D.O.P« trykt med fonten Arial Bold, sort (CMYK = K100). |
| --- | --- |

4.

Under tegningen er forkortelsen »D.O.P« trykt med fonten Arial Bold, sort (CMYK = K100).

| 5. | Logoet skal bevare mål og facon. |
| --- | --- |

5.

Logoet skal bevare mål og facon.

Andet

Andet

Tilknytning

Tilknytning

Oplysningerne i den dokumentation, der ligger til grund for registreringen, og i sammendraget er blevet konsolideret for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med kravene i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

»Artikel 6

TILKNYTNING TIL OMRÅDET

»Pecorino Siciliano« er en eftervarmet, presset fåreost. Egenskaberne, herunder de organoleptiske, i den mælk, der anvendes til at fremstille osten, er tæt knyttet til græsgangen, som giver mælken et enestående særpræg, som ikke kan genskabes andetsteds. Mange videnskabelige undersøgelser har da også vist, hvordan græsgangen og dens planter har en indvirkning på mejeriprodukter ved at påvirke deres kemiske og aromatiske sammensætning. Anvendelsen af fast løbe fra sicilianske lam giver endvidere osten dens enzymsammensætning, som danner grundlag for aromaer og dufte, som ikke findes i andre fåreoste. En historisk, men opfindsom produktionsmetode, der involverer traditionelle redskaber, heraf nogle af træ, tilfører yderligere elementer til den særlige karakter, som gør »Pecorino Siciliano« til et enestående produkt.

Sicilien, som er kendetegnet ved sin landskabstype, er det ideelle sted at producere »Pecorino Siciliano«. Øens indre består af ujævne bakker af ler, kridt og kalksten. Den vestligste del af Sicilien og De Ægadiske øer har jordbund af ler og sandsten. De Æoliske øer og øerne Ustica og Pantelleria har vulkansk jord. Siciliens sletter er meget afsondrede flodsletter med meget frugtbare jorde med et højt kaliumindhold. De naturlige og dyrkede enge, der findes i dette miljø, er rige på vilde planter og lokale økotyper, som er bestemmende for mælkens egenskaber og sammensætning og dermed slutproduktets enestående smag.

Klimaet i produktionsområdet for »Pecorino Siciliano« varierer meget fra egn til egn på grund af den breddegrad, øen ligger på, og dens særegne topografi. Det er imidlertid middelhavsklima. Der findes dog stadig forskellige mikroklimaer mellem bjergområder og havet. Generelt er kystområderne varme, tørre og altid velventilerede, mens indlandsklimaet er tempereret og fugtigt. Nedbøren er sparsom ved kysterne og rigelig i højlandet. Den falder primært om vinteren.

Fåreavl og ostefremstilling er ældgamle traditioner på Sicilien. Selv i dag foregår avlen på traditionel vis i folde, som giver dyrene den fornødne beskyttelse. Det har positive virkninger for kvaliteten af den mælk, de producerer, og som giver »Pecorino Siciliano« dens særegne karakter.

»Pecorino Siciliano« er uløseligt forbundet med øens særlige jordbundsforhold, lokale foderafgrøder, produktionsmetoder, oprindelige fårebestand og transformerende atmosfære, som er hjemsted for de allestedsnærværende stammer af mikroflora, der gør den lokale ost enestående.

Oprindelsen til denne ost fortaber sig i fortidens tåger. Produktionen går tilbage til dengang, da hver fåreavler begyndte at lave sin mælk til »Pecorino Siciliano« ved hjælp af gamle teknikker og frem for alt de historiske træredskaber, nemlig karret til koagulering af mælken og træhylderne til lagringen af osten.

Produktionen af denne ost udgør derfor en ubestridt og eksklusiv historie og kulturarv på Sicilien og en solid og evigt voksende kilde til handel.«

Oplysningerne i den dokumentation, der ligger til grund for registreringen, og i sammendraget er blevet konsolideret for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med kravene i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

»Artikel 4

BEVIS FOR OPRINDELSE

Alle faser af produktionsprocessen overvåges, og alt input og output registreres. Dette garanterer produktets sporbarhed i lighed med registreringen af producenter og emballeringsvirksomheder på de relevante lister, der forvaltes af kontrolinstansen, og til hvem de producerede mængder straks anmeldes. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side, i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.«

En specifik artikel om kontrol, der ikke er indeholdt i den aktuelle specifikation, er blevet indføjet for at bringe den i overensstemmelse med kravene i artikel 7 i forordning (EU) nr. 1151/2012.

»Artikel 7

KONTROL

Kontrollen af produktets overensstemmelse med varespecifikationen foregår på et anlæg, som overholder de regler, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1151/2012. Dette anlæg er den offentlige myndighed: CoRFiLaC, s.p. 25 km 5 Ragusa — Mare. 97100 Ragusa, Italien, tlf. +39 0932660411

Fax +39 0932660449, e-mail: dop@pec.corfilac.it«

ENHEDSDOKUMENT

»PECORINO SICILIANO«

»PECORINO SICILIANO«

EU nr.:
  PDO-IT-0019-AM01 — 4.6.2018

EU nr.:

PDO-IT-0019-AM01 — 4.6.2018

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Navn(e) [på en BOB eller BGB]

Navn(e) [på en BOB eller BGB]

»Pecorino Siciliano«

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Medlemsstat eller Tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Når »Pecorino Siciliano« BOB markedsføres, er den en cylindrisk, eftervarmet råmælksost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside.

Osten »Pecorino Siciliano« BOB markedsføres i varianterne »Fresco« [frisk], »Semistagionato« [halvmodnet] og »Stagionato« [modnet] med følgende egenskaber:

| | Frisk







  — | modning: 20-30 dage |
| --- | --- | --- |

Frisk

Frisk

—

modning: 20-30 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm

| — | vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: ingen skorpe, hvidt eller strågult ydre lag, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: ingen skorpe, hvidt eller strågult ydre lag, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: hvid eller strågul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: hvid eller strågul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads |
| --- | --- |

—

smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet

| | »Semistagionato«







  — | lagring: 60-90 dage |
| --- | --- | --- |

»Semistagionato«

»Semistagionato«

—

lagring: 60-90 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 10-20 cm og kanthøjden 10-20 cm

| — | vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 3-5 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: fin strågul skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: fin strågul skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: strågul til dyb gul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: strågul til dyb gul farve, sommetider med sorte peberkorn, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads |
| --- | --- |

—

smag: sød med en markant lugt af eng, let krydret for »Pepato«-variantens vedkommende. Ingen lugt af gårdsplads

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet

| | »Stagionato«







  — | lagring: mindst 120 dage |
| --- | --- | --- |

»Stagionato«

»Stagionato«

—

lagring: mindst 120 dage

| — | form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside |
| --- | --- |

—

form: cylindrisk ost med flad eller, når den er større, lidt konkav over- og underside

| — | mål: over- og undersidens diameter er 15-30 cm og kanthøjden 15-25 cm |
| --- | --- |

—

mål: over- og undersidens diameter er 15-30 cm og kanthøjden 15-25 cm

| — | vægt: 6-14 kg afhængigt af ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 6-14 kg afhængigt af ostens størrelse

| — | overflader: gullig skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes |
| --- | --- |

—

overflader: gullig skorpe, synlige mærker efter den kurv, hvori den modnes

| — | ostemasse: strågul farve, kompakt, få huller |
| --- | --- |

—

ostemasse: strågul farve, kompakt, få huller

| — | lugt: karakteristisk for fåreost |
| --- | --- |

—

lugt: karakteristisk for fåreost

| — | smag: karakteristisk krydret smag |
| --- | --- |

—

smag: karakteristisk krydret smag

| — | fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet |
| --- | --- |

—

fedtprocent: ikke under 40 % af tørstofindholdet

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Osten »Pecorino Siciliano« BOB fremstilles af rå sødmælk fra får af forskellige racer og krydsninger.

Fårene græsser på naturlige og/eller dyrkede enge og fodres med grønfoder, hø og halm. Mindst 80 % af tørstoffet i hø og halm kommer på årsbasis fra det produktionsområde, der er nævnt i artikel 4 i enhedsdokumentet. Foderet kan suppleres med korn, bælgplanter og enkelt eller sammensat kraftfoder. Det er forbudt at fodre fårene med derivater af dyr, planter eller dele (f.eks. frø) af kløver, tapioka og maniok. Det er heller ikke tilladt at fodre med ensilage.

Den løbe, der anvendes til koagulering af mælken, udvindes af løbemaven hos dielam af racer, som er angivet i specifikationen. Løben skal være udvundet inden for det definerede produktionsområde.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Osten »Pecorino Siciliano« BOB kan sælges hel og/eller udskåret, i varianterne »Fresco«, »Semistagionato« og »Stagionato«. Præemballerede stykker af osten skal indbefatte en del af kanten og/eller over-/undersiden som bevis for oprindelsen. Det er ikke obligatorisk med en etiket, hvis produktet er blevet emballeret på salgsstedet og derfor anses for præemballeret.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Producentens specifikke mærke (EU-mærke) og oprindelsesbetegnelsens mærke (kaseinmærket) er påført oste af alle tre typer. Varianten »Stagionato« bærer et tredje mærke i form af et stempel.

Emballagen omkring alle oste, hele såvel som udskårne, er mærket med identitetslogoet og ordene »Pecorino Siciliano« BOB samt de lovbestemte oplysninger. Det er også tilladt at anvende betegnelser og/eller grafiske elementer, som henviser til navne, handelsnavne eller kollektive eller individuelle varemærker, såfremt de ikke har anprisende karakter eller vil kunne vildlede forbrugeren.

Image 6

Ud over de yderligere benævnelser, der gives de tre forskellige varianter (»Fresco«, »Semistagionato« og »Stagionato«), må der ikke føjes andre ord end dem, der er fastlagt i enhedsdokumentet, til betegnelsen »Pecorino Siciliano«. Dette omfatter adjektiverne »extra«, »superiore«, »fine«, »scelto« [udsøgt], »selezionato« [udvalgt] osv. Det er tilladt at anvende betegnelser, som henviser til navne, handelsnavne eller varemærker, som ikke har anprisende karakter eller vil kunne vildlede forbrugeren, så længe de er trykt med betydeligt mindre typer end dem, der anvendes til BOB-logoet.

Betegnelsen »Pecorino Siciliano« må ikke oversættes.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor fårene opdrættes, mælken produceres, og »Pecorino Siciliano« forarbejdes og lagres, omfatter hele regionen Siciliens areal.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Pecorino Siciliano« er en eftervarmet fåreost fremstillet af råmælk. Egenskaberne, herunder de organoleptiske, i den mælk, der anvendes til at fremstille osten, er tæt knyttet til græsgangen, som giver mælken et enestående særpræg, som ikke kan genskabes andetsteds. Mange videnskabelige undersøgelser har da også vist, hvordan græsgangen og dens planter har en indvirkning på mejeriprodukter ved at påvirke deres kemiske og aromatiske sammensætning. Anvendelsen af fast løbe fra sicilianske lam giver endvidere osten dens enzymsammensætning, som danner grundlag for aromaer og dufte, som ikke findes i andre fåreoste. En historisk, men opfindsom produktionsmetode, der involverer traditionelle redskaber, heraf nogle af træ, tilfører yderligere elementer til den særlige karakter, som gør »Pecorino Siciliano« til et enestående produkt.

Sicilien, som er kendetegnet ved sin landskabstype, er det ideelle sted at producere »Pecorino Siciliano«. Øens indre består af ujævne bakker af ler, kridt og kalksten. Den vestligste del af Sicilien og De Ægadiske øer har jordbund af ler og sandsten. De Æoliske øer og øerne Ustica og Pantelleria har vulkansk jord. Siciliens sletter er meget afsondrede flodsletter med meget frugtbare jorde med et højt kaliumindhold. De naturlige og dyrkede enge, der findes i dette miljø, er rige på vilde planter og lokale økotyper, som er bestemmende for mælkens egenskaber og sammensætning og dermed slutproduktets enestående smag.

Klimaet i produktionsområdet for »Pecorino Siciliano« varierer meget fra egn til egn på grund af den breddegrad, øen ligger på, og dens særegne topografi. Det er imidlertid middelhavsklima. Der findes dog stadig forskellige mikroklimaer mellem bjergområder og havet. Generelt er kystområderne varme, tørre og altid velventilerede, mens indlandsklimaet er tempereret og fugtigt. Nedbøren er sparsom ved kysterne og rigelig i højlandet. Den falder primært om vinteren.

Fåreavl og ostefremstilling er ældgamle traditioner på Sicilien. Selv i dag foregår avlen på traditionel vis i folde, som giver dyrene den fornødne beskyttelse. Det har positive virkninger for kvaliteten af den mælk, de producerer, og som giver »Pecorino Siciliano« dens særegne karakter.

»Pecorino Siciliano« er uløseligt forbundet med øens særlige jordbundsforhold, lokale foderafgrøder, produktionsmetoder, oprindelige fårebestand og transformerende atmosfære, som er hjemsted for de allestedsnærværende stammer af mikroflora, der gør den lokale ost enestående.

Oprindelsen til denne ost fortaber sig i fortidens tåger. Produktionen går tilbage til dengang, da hver fåreavler begyndte at lave sin mælk til »Pecorino Siciliano« ved hjælp af gamle teknikker og frem for alt de historiske træredskaber, nemlig karret til koagulering af mælken og træhylderne til lagringen af osten.

Produktionen af denne ost udgør derfor en ubestridt og eksklusiv historie og kulturarv på Sicilien og en solid og evigt voksende kilde til handel.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP, IGP e STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/38

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 170/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»FRAISE DU PÉRIGORD«

EU-nr.: PGI-FR-0133-AM01 — 11.8.2017

BOB ( )BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

| Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP) |
| --- |
| Mairie de Vergt |
| 24 380 Vergt |
| FRANKRIG |

Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord (UIFP)

Mairie de Vergt

24 380 Vergt

FRANKRIG

Tlf. +33 0622062573

E-mail: contact@fraiseduperigord.com

Sammensætning og legitim interesse: Sammenslutningen omfatter producenter af og forsendelsesvirksomheder for »Fraise du Périgord«. Den er dermed berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: sletning af sammenfatningen af varespecifikationen, ajourføring af kontaktoplysningerne, produkttype, emballering, kontrolorganer, nationale krav, ajourføring af enhedsdokumentet.

4.   Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Ansøgningen om en ændring har til formål dels at revidere de gældende bestemmelser i varespecifikationen og dels at omformulere bestemmelserne i varespecifikationen som følge af udviklingen i BGB-specifikationerne (den beskyttede geografiske betegnelse blev registreret i 2004).

5.1.   Beskrivelse af produktet

Denne del af varespecifikationen er fuldstændig omskrevet og ændret for at lægge fokus på beskrivelsen af produktet »Fraise du Périgord«. Ordbogens definition af jordbær er således blevet slettet.

Den beskrivelse, der er medtaget i den gældende varespecifikation, erstattes med følgende:

»»Fraise du Périgord«-jordbær dyrkes på friland og plukkes, når de er modne.

»Fraise du Périgord« stammer fra sorter, som sammenslutningens sortsgodkendelsesudvalg (»Commission interprofessionnelle d'agrément des variétés«) har udvalgt på baggrund af deres smagspotentiale. En salgsenhed må kun indeholde jordbær af samme sort.

Et »Fraise du Périgord« er sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs. Det har et minimumssukkerindhold (Brix-grad), som fastsættes alt efter høstperiode og sort. Jordbærrene er ensartede med hensyn til farve, størrelse og modenhed. De er i kvalitetsklasse ekstra eller I.

»Fraise du Périgord«-jordbær præsenteres friske eller dybfrosne.

De friske jordbær skal have en frisk og grøn top. De skal præsenteres på en velordnet måde, uanset hvilken emballage der anvendes.

De dybfrosne jordbær er hele eller udskårne og kan være med eller uden stilk.«

Den vigtigste ændring er tilføjelsen af dybfrosne jordbær.

Med tilføjelsen af dybfrosne jordbær bliver det muligt at udnytte de dybfrosne jordbær i landbrugsfødevareindustrien, som ønsker at fremhæve oprindelsen af de jordbær, der anvendes efter dybfrysning, navnlig til fremstilling af syltetøj. Ved at købe dybfrosne jordbær kan forarbejdningsvirksomhederne forlænge deres produktion, da de har sikkerhed for kvaliteten af et produkt, som i frisk tilstand har en meget kort holdbarhed (nogle få dage).

Dybfrysning sker kun af de bær, som opfylder kriterierne for at blive markedsført friske med den beskyttede geografiske betegnelse. Der er ingen forskel med hensyn til produktionsbetingelserne eller sorteringen. Denne ændring har ingen indflydelse på »Fraise du Périgord«-jordbærrets tilknytning til den geografiske oprindelse.

Dybfrysning skal ske inden for en kort frist (72 timer), så man bevarer »Fraise du Périgord«-jordbærrets smagsegenskaber, som ligger til grund for dets omdømme.

De prøver, som sammenslutningen har foretaget, viste, at dybfrysningsprocessen ikke forringede de organoleptiske egenskaber (sukkerindhold, ensartet modenhed osv.) og ikke fik bærrene til at klumpe sammen, hvilket kunne gå ud over produktets udseende (farve, størrelse osv.). »Fraise du Périgord«-jordbærret forbliver sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs.

Beskrivelsen omfatter de generelle egenskaber ved »Fraise du Périgord«, uanset om de er friske eller dybfrosne, og nævner herefter de forskelle, der er på jordbærrene, når de markedsføres friske eller dybfrosne.

Dybfrosne »Fraise du Périgord«-jordbær kan være hele eller udskårne og med eller uden stilk, mens friske »Fraise du Périgord«-jordbær fremstår hele med en frisk og grøn top.

Hvad den generelle beskrivelse angår, tilføjes det, at »Fraise du Périgord« dyrkes på friland«. Denne tilføjelse understreger et særligt kendetegn for produktionen af »Fraise du Périgord«, som allerede er medtaget i det offentliggjorte resumé og i varespecifikationen, men som ikke fremgik af varespecifikationens beskrivende del. Det samme gælder for præciseringen »En salgsenhed må kun indeholde jordbær af samme sort«. I denne sætning har ordet »salgsenhed« erstattet ordet »bakke«, da dette var blevet for restriktivt. Denne ændring vil gøre det muligt at markedsføre »Fraise du Périgord« i andre emballager end bakker og bedre leve op til forbrugernes forventninger.

De ord, der anvendes til at beskrive »Fraise du Périgord«, er blevet sammenfattet til følgende sætning: »Et »Fraise du Périgord« er sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs.« Følgende sætninger udgår: »Udseendet skal være skinnende. Formen skal være ensartet og uden fejl (såsom »hanekamme«). Jordbærrene skal være fri for råd eller tegn på sygdom. Jordbærrene skal være faste at røre ved.« Disse oplysninger er dog medtaget i ovenstående sætning i form af adjektiverne »sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs«.

Henvisningen til den »stærkt røde« farve udgår ligeledes. Den svarede ikke til et egentligt kriterium, da der i den gældende varespecifikation stod, at dette kriterium kunne være forskelligt alt efter sorten. I den nye varespecifikation står der nu, at »Fraise du Périgord«»ligeledes har en ensartet farve, der er karakteristisk for sorten og i overensstemmelse med klassifikationsskemaet«.

Følgende punkt udgår, eftersom listen over sorter kun er vejledende. Den kan ændre sig, og udvælgelsesprocessen afhænger af produktionsmetoden:

»Enhver ny sort, der medtages på listen over sorter, der kan opnå den beskyttede geografiske betegnelse, bliver genstand for et tillæg til den beskyttede geografiske betegnelse.

De sorter, der kan opnå den beskyttede geografiske betegnelse, er følgende:

| — | til dyrkning fra det tidlige forår og indtil den 31. oktober: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape og Mara des Bois |
| --- | --- |

—

til dyrkning fra det tidlige forår og indtil den 31. oktober: Gariguette, Elsanta, Darselect, Seascape og Mara des Bois

| — | til dyrkning fra den 15. juni og indtil den 31. oktober: Selva.« |
| --- | --- |

—

til dyrkning fra den 15. juni og indtil den 31. oktober: Selva.«

Kriterierne for pakkecentralens godkendelse af producenternes jordbærpartier er flyttet og figurerer nu i punktet »Produktionsmetode«.

Den nye ordlyd i varespecifikationen medtages i enhedsdokumentets punkt »Beskrivelse«. I forhold til resuméet medtager denne ændring tilføjelsen af oplysninger om dybfrosne jordbær, og kravet om, at jordbærrene markedsføres i bakker på 250 eller 500 g, udgår, da det er blevet for handelsbegrænsende.

5.2.   Geografisk område

Geografisk område

Afgrænsningen af det geografiske område ændres ikke. Ændringerne i varespecifikationen og enhedsdokumentet er formelle ændringer: Listen over kantoner og kommuner er blevet erstattet med en liste over alle kommuner, uden at perimeteren ændres. Der er tilføjet en kommune (Saint Pantaly d'Ans) for at rette en forglemmelse på listen i den gældende varespecifikation, selv om denne kommune ligger i området og dermed er vist på kortet. Kortet over det geografiske område erstattes med et nyt kort, der er lettere at læse.

Oplysningerne i den gældende varespecifikations og resuméets beskrivende del om det geografiske område udgår. Kun de beskrivende oplysninger om det geografiske produktionsområde for »Fraise du Périgord« bevares, og de flyttes til kapitel 6 om bevis for produktets tilknytning til den geografiske oprindelse. De generelle betragtninger, som ikke har nogen direkte forbindelse med præsentationen af det geografiske område for »Fraise du Périgord«, udgår.

5.3.   Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

Følgende punkt om »liste over producenter i det afgrænsede område«:

»Producenter af jordbær, der skal markedsføres med den beskyttede geografiske betegnelse, skal være beliggende i det tidligere afgrænsede produktionsområde og opfylde bestemmelserne i nærværende varespecifikation.

Producenterne er opført på en liste, der ajourføres af det organ, der er ansvarligt for markedsføring.«

erstattes med et nyt punkt i overensstemmelse med de nationale forskrifter:

»Alle erhvervsdrivende, som beskæftiger sig med produktion eller emballering af den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord«, skal identificere sig over for sammenslutningen med henblik på at blive godkendt inden den pågældende aktivitets start.«

Punktet »Produktion på registrerede marker i det afgrænsede område« flyttes til afsnittet »Produktionsmetode«:

»»Fraise du Périgord« dyrkes på marker, som udvælges og registreres hvert år. Udvælgelses- og registreringskriterierne for markerne er som følger:

| — | markens geografiske placering: i det afgrænsede område |
| --- | --- |

—

markens geografiske placering: i det afgrænsede område

| — | markens kendetegn: jord, der let kan opvarmes og ikke kan oversvømmes. |
| --- | --- |

—

markens kendetegn: jord, der let kan opvarmes og ikke kan oversvømmes.

Alle registrerede marker til jordbærproduktion identificeres ved hjælp af deres matrikelnummer.«

Punktet »Sporbarhed af produkter, der markedsføres« udgår og erstattes.

Følgende tilføjes som indledning til dette afsnit i varespecifikationen for at minde om målsætningen for den sporbarhedsprocedure, der er fastlagt i varespecifikationen:

»Fra høsten sikres der en opadgående og nedadgående sporbarhed for partierne med det formål at:

| — | sikre sporbarheden fra producent til forbruger |
| --- | --- |

—

sikre sporbarheden fra producent til forbruger

| — | gøre det muligt for producenten at genfinde de dyrkningsarealer, hvor jordbærrene blev høstet på en bestemt dato |
| --- | --- |

—

gøre det muligt for producenten at genfinde de dyrkningsarealer, hvor jordbærrene blev høstet på en bestemt dato

| — | finde markedsførte partier ud fra producentens partinummer.« |
| --- | --- |

—

finde markedsførte partier ud fra producentens partinummer.«

Definitionen af et parti, som var medtaget under produktionsmetoden, flyttes hertil og suppleres med en angivelse af tid og sted:

»Et parti jordbær defineres som en mængde af produktet, der stammer fra den samme producent, og som er høstet i løbet af en halv dag på ét dyrkningsareal og tilhører samme sort.«

I denne definition erstattes henvisningen til »matriklen« med en henvisning til »dyrkningsarealet«, hvilket er i overensstemmelse med definitionen i afsnittet »Produktionsmetode«. Et dyrkningsareal kan omfatte en eller flere matrikler, og denne term er mere konsekvent set ud fra et kontrolsynspunkt, da den svarer til en produktionsenhed.

I tråd med afsnittet »Beskrivelse af produktionsmetoden« tilføjes der et krav om at føre en driftsjournal med henblik på dyrkningsmetodernes registrering.

»Dyrkningsmetoderne for hver mark skal registreres i driftsjournalen, uanset hvilket medie der anvendes (papir eller elektronisk). Denne registrering gør det muligt at få kendskab til alle operationer og foranstaltninger, der foretages på de enkelte dyrkningsarealer.

Dyrkningsarealerne registreres hvert år i denne journal inden dyrkningens start.«

Der tilføjes et punkt for at definere »følgeseddel«, som erstatter »pallens leveringsseddel«. Det er i dag den anvendte betegnelse i branchen for dette dokument, hvis indhold bevares og suppleres med kravet om at angive dyrkningsarealets nummer eller reference. Præciseringen af emballagetypen – »bakker på 500 eller 250 g« — udgår i forbindelse med den allerede nævnte sletning af ordet »bakke«.

Det samme gælder for punktet om »godkendelsessedlen«, som erstatter »pallesedlen«. Det er i dag den anvendte betegnelse i branchen for dette dokument, hvis indhold bevares og suppleres med kravet om at angive leveringstidspunktet og de forskellige kontrollerede kriterier:

| — | dyrkningsarealets nummer eller reference |
| --- | --- |

—

dyrkningsarealets nummer eller reference

| — | sukkerindholdet |
| --- | --- |

—

sukkerindholdet

| — | bærrenes temperatur |
| --- | --- |

—

bærrenes temperatur

| — | identifikation af kontrollanten |
| --- | --- |

—

identifikation af kontrollanten

| — | godkendelseskarakteren for de enkelte kriterier i klassifikationsskemaet |
| --- | --- |

—

godkendelseskarakteren for de enkelte kriterier i klassifikationsskemaet

| — | retten til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord«. |
| --- | --- |

—

retten til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord«.

Endvidere tilføjes følgende for at forbedre sporbarheden:

| — | »Hvert parti identificeres ved hjælp af nummeret på den godkendelsesseddel, der udfærdiges ved partiets modtagelse.« |
| --- | --- |

—

»Hvert parti identificeres ved hjælp af nummeret på den godkendelsesseddel, der udfærdiges ved partiets modtagelse.«

Pligten til at give emballageenhederne et nummer, der gør det muligt at identificere producenten, fastholdes. Udtrykket »salgsenhed til forbrugeren« erstatter ordet »bakke« i overensstemmelse med resten af varespecifikationen.

Der tilføjes et punkt for at definere »følgeseddel og/eller faktura«, som erstatter »forsendelsesdokument«. Det er i dag den anvendte betegnelse i branchen for dette dokument, hvis indhold præciseres, også med hensyn til bær beregnet til dybfrysning:

»De omfatter: godkendelsessedlens nummer (partinummer), sortens navn, emballagetype, mængde, forsendelsesdato og -tidspunkt.«

Endelig medtages der et punkt om sporing af det dybfrosne produkt:

»Forarbejdningsvirksomheden skal føre et lagerregnskab.

De enkelte dybfrosne partier identificeres ved hjælp af et lagerdokument, som omfatter:

| — | pallens nummer i dybfrysningsenheden |
| --- | --- |

—

pallens nummer i dybfrysningsenheden

| — | kundens pallenummer (hvis relevant) |
| --- | --- |

—

kundens pallenummer (hvis relevant)

| — | følgesedlens nummer |
| --- | --- |

—

følgesedlens nummer

| — | produktets/sortens navn |
| --- | --- |

—

produktets/sortens navn

| — | antal pakker |
| --- | --- |

—

antal pakker

| — | nettovægt efter dybfrysning |
| --- | --- |

—

nettovægt efter dybfrysning

| — | dybfrysningsdato og -tidspunkt |
| --- | --- |

—

dybfrysningsdato og -tidspunkt

| — | datoen for mindste holdbarhed.« |
| --- | --- |

—

datoen for mindste holdbarhed.«

Endelig tilføjes der en arkiveringsperiode for dokumenterne med henblik på at muliggøre en opfølgende kontrol:

»Dokumenter, der sikrer de enkelte partiers sporbarhed, skal som minimum arkiveres i to år af alle de berørte erhvervsdrivende.«

Alle disse ændringer tager sigte på at forbedre sporbarheden og lette kontrollen ved at præcisere, hvad der skal registreres.

5.4.   Produktionsmetode

Produktionsmetode

Dette afsnit er fuldstændig omskrevet for at forbedre dets tilrettelæggelse, indhold og kontrollerbarhed. Som følge heraf er alle de tidligere kapitler blevet slettet og erstattet. Det skal dog understreges, at denne omskrivning ikke berører den beskyttede geografiske betegnelses hovedpunkter rent indholdsmæssigt, dvs. jordbær dyrket på friland, udvalgte og registrerede marker, udvalgte sorter og manuel høst af de modne bær.

Registrering af markerne

Registrering af markerne

Der tilføjes en definition af dyrkningsarealet i overensstemmelse med definitionen af et parti med henblik på produktets sporbarhed. Denne definition har følgende ordlyd:

»Et dyrkningsareal defineres som en samling overdækkede arealer med samme dyrkningsmetode (uanset plantetype) med hensyn til gødskning, vanding og plantebeskyttelsesbehandlinger, og hvor hvert overdækkede areal har et lokalt vandingssystem. Der må kun være én enkelt sort på hvert dyrkningsareal.«

Den årlige udvælgelses- og registreringsprocedure for markerne er blevet suppleret.

Der er tilføjet en henvisning til »dyrkningsarealet« i overensstemmelse med ovenstående definition.

Begrebet »årlig opgørelse« er tilføjet for at præcisere den procedure, som producenterne skal følge.

Udvælgelseskriterierne er blevet suppleret (veldrænet og ikke kalkholdig sandjord) i overensstemmelse med det geografiske områdes egenart i varespecifikationen og de beskrevne geologiske forhold og jordbundsforhold.

»Dyrkningsarealerne udvælges og registreres hvert år.

Producenterne skal hvert år inden dyrkningens start foretage en opgørelse over de marker, hvor der dyrkes »Fraise du Périgord«, sammen med sammenslutningens delegerede tekniker.

Teknikeren skal tage hensyn til følgende kriterier: jord, som nøje er udvalgt ud fra deres jordbunds- og klimaforhold (veldrænet og ikke kalkholdig sandjord). De valgte arealer skal let kunne opvarmes, må ikke kunne oversvømmes og skal have jord med en sur pH, som er velegnet til jordbærdyrkning.«

Der foretages nogle præciseringer med hensyn til regeneration af markerne. Afgrøderotationen fastholdes, og hviletidens varighed tilføjes (svarende til jordbærmarkens beplantningsvarighed). Jordbehandlingen er nu fastlagt af sammenslutningen, som stiller en liste over godkendte produkter til rådighed for producenterne.

»En regeneration af markerne før enhver ny beplantning for at afhjælpe problemer med udpining af jorden eller med monokultur i forbindelse med tidligere dyrkning kan finde sted:

| — | enten ved hjælp af afgrøderotation. I så fald skal jordens hviletid som minimum svare til jordbærmarkens beplantningsvarighed |
| --- | --- |

—

enten ved hjælp af afgrøderotation. I så fald skal jordens hviletid som minimum svare til jordbærmarkens beplantningsvarighed

| — | eller ved hjælp af jordbehandling. Ved jordbearbejdning skal der så vidt muligt anvendes mild desinfektion (navnlig med damp). I tilfælde af jordbehandling er de anvendte produkter anført på listen over produkter, der er godkendt af sammenslutningen.« |
| --- | --- |

—

eller ved hjælp af jordbehandling. Ved jordbearbejdning skal der så vidt muligt anvendes mild desinfektion (navnlig med damp). I tilfælde af jordbehandling er de anvendte produkter anført på listen over produkter, der er godkendt af sammenslutningen.«

Gødskning — vanding — plantebeskyttelse

Gødskning — vanding — plantebeskyttelse

Der tilføjes oplysninger vedrørende den jordanalyse, som foretages for hver ny mark, der udlægges til jordbærdyrkning. Denne analyse vil derefter blive brugt som grundlag for gennemførelsen af jordforbedrings- og gødskningsplanen før hver årlig plantning af jordbærplanter.

Bestemmelsen har følgende ordlyd:

»Før hver plantning skal producenterne udarbejde eller få en delegeret tekniker fra sammenslutningen til at udarbejde en generel jordforbedrings- og gødskningsplan.

Den udarbejdes ud fra resultaterne af en fuldstændig jordanalyse (frugtbarhedsanalyse), som foretages for hver ny mark, der udlægges til jordbærdyrkning. I denne analyse angives den mængde assimilerbart fosforpentaoxid (P2O5), kaliumoxid (K2O), magnesiumoxid (MgO) og calciumoxid (CaO), der er tilgængelig i jorden, samt pH-værdien.«

I betragtning af jordens karakter tilføjes det, at vandingen sker ved hjælp af et lokalt overrislingssystem. Dermed suppleres de eksisterende bestemmelser i varespecifikationen, hvor der var taget højde for en fuldt ud kontrolleret vanding for at opfylde planternes behov.

»Vanding ved hjælp af et lokalt overrislingssystem er obligatorisk.«

Bestemmelserne om plantebeskyttelse har ikke ændret sig og forbliver dermed de samme.

Plantemateriale

Plantemateriale

Oplysninger om sorterne, som var medtaget i afsnittet »Beskrivelse af produktet«, flyttes til dette afsnit i varespecifikationen, men ændres ikke. De beskriver produktionsmetoden og ikke produktet.

»Fraise du Périgord« dyrkes med:

| — | certificerede planter |
| --- | --- |

—

certificerede planter

| — | sorter, der er opført på listen over sammenslutningens udvalgte sorter. |
| --- | --- |

—

sorter, der er opført på listen over sammenslutningens udvalgte sorter.

Sorterne udvælges af et sortsgodkendelsesudvalg (»Commission interprofessionnelle d'agrément des variétés«) ud fra følgende kriterier, som evalueres i forbindelse med producenternes afprøvning af en ny sort.

Dette afsnit suppleres med sorternes udvælgelseskriterier, som både omfatter beskrivende oplysninger om »Fraise du Périgord« og godkendelseskriterier:

| »— | udseende: farve, form, glans og størrelse |
| --- | --- |

»—

udseende: farve, form, glans og størrelse

| — | sukkerindhold: 6-6,5 Brix-grader alt efter sorten |
| --- | --- |

—

sukkerindhold: 6-6,5 Brix-grader alt efter sorten

| — | opbevaringsegnethed |
| --- | --- |

—

opbevaringsegnethed

| — | gode smagsegenskaber.« |
| --- | --- |

—

gode smagsegenskaber.«

Desuden tilføjes der præciseringer af den funktion, som sortsgodkendelsesudvalget (»Commission interprofessionnelle d'agrément des variétés«) har.

»Dette udvalg består af syv personer, som omfatter et flertal af producenter og forsendelsesvirksomheder, og mødes mindst en gang om året for at beslutte, hvilke ændringer der skal foretages på listen over udvalgte sorter, dvs. tilføjelse af nye sorter eller fjernelse af opførte sorter. Beslutningerne træffes med et flertal af de tilstedeværende medlemmer.«

Listen over sorterne fjernes fra varespecifikationen (beskrivelse af produktet), da den kun er vejledende på et givet tidspunkt. Der var således allerede taget højde for i varespecifikationen, at denne liste kunne ændre sig. Det tilføjes, at ændringerne på listen skal meddeles til producenterne, kontrolorganet og INAO inden starten på det efterfølgende beplantningsår.

»Sammenslutningen giver producenterne, kontrolorganet og INAO meddelelse om ændringerne på listen inden starten på det efterfølgende beplantningsår.«

Ligesom i afsnittet »Beskrivelse af produktet« angives det udtrykkeligt, at der er tale om frilandsdyrkning — hvilket kun er underforstået i varespecifikationen — og der stilles endvidere krav om dyrkning på forhøjninger. Datoen for overdækningens opstilling er tilføjet. Dermed præciseres følgende i varespecifikationen:

»Der er tale om frilandsdyrkning, som senest ved blomstringen finder sted under overdækninger.

Jordbærplanterne dyrkes på forhøjninger for at øge jordens drænende karakter.«

Denne praksis præciseres, fordi den hører med til producenternes knowhow, der bidrager til kvaliteten af »Fraise du Périgord«.

Plantetætheden er den samme (≤ 6 planter pr. overdækket m2).

2

Høst

Høst

Det tilføjes, at »denne etape omfatter plukning, bærrenes placering i salgsenheder og deres transport til pakkecentralen«. Varespecifikationen suppleres for at præcisere, at høsten finder sted manuelt i overensstemmelse med afsnittet om tilknytning og plukkernes knowhow, da deres høstmæssige færdigheder er afgørende for produktets kvalitet. Jordbærrene høstes manuelt direkte i salgsenheden, idet der omhyggeligt sørges for, at de præsenteres pænt og er af god kvalitet. Dette arbejde bedømmes med en godkendelseskarakter.

Varespecifikationen ændres, således at ordet »bakke« erstattes med »salgsenhed«, og angivelsen »250 eller 500 g« udgår, da den er for handelsbegrænsende. Varespecifikationen definerer ikke de forskellige typer salgsenheder, men fastlægger en maksimal vægt (10 kg) ledsaget af betingelser, der skal hindre, at jordbærrene mases.

Dermed præciseres følgende i varespecifikationen:

»Jordbærrene høstes manuelt direkte i deres salgsenhed, som maksimalt må have en nettovægt på 10 kg. For at undgå, at jordbærrene mases, kan de lægges i højst tre lag.

En salgsenhed må kun indeholde jordbær af samme sort og i samme klasse.«

Der tilføjes også betingelser med hensyn til høsttemperaturen, da det af hensyn til jordbærrenes kvalitet og plukkernes arbejdsforhold ikke er hensigtsmæssigt at høste, når det er for varmt. Dermed præciseres følgende i varespecifikationen:

»Plukning foretages ikke, når den udendørs temperatur overstiger 28 °C inden den 15. juni og 30 °C efter den 15. juni, såfremt overdækningerne ikke er tempererede.«

Endvidere tilføjes det, at der »maksimalt må gå en halv dag mellem høsten og leveringen på pakkecentralen« for at undgå enhver ændring af produktet.

Endelig tilføjes det — i overensstemmelse med den beskrivende del — at de høstede jordbær skal have opnået sortens karakteristiske farve på en ensartet måde.

Modtagelse — forsendelse

Modtagelse — forsendelse

Oplysninger om godkendelse af jordbærrene, som var medtaget i afsnittet »Beskrivelse af produktet«, flyttes til dette afsnit i varespecifikationen.

Med den nye ordlyd skelnes der mellem kontrollen af sukkerindholdet og godkendelsen, eftersom de i praksis finder sted i to på hinanden følgende etaper. Kun jordbærpartier, der opfylder kravene ved kontrollen af sukkerindholdet, bliver efterfølgende genstand for BGB-godkendelsesproceduren.

»For hvert jordbærparti foretages der en kontrol af sukkerindholdet, som gør det muligt at verificere, at jordbærrene har det minimumssukkerindhold, der er fastsat i en tabel over minimumssukkerindholdet alt efter sort og periode.

Denne tabel ajourføres ved hver ændring af listen over godkendte sorter. Sammenslutningen giver producenterne, kontrolorganet og INAO meddelelse om disse ændringer.

Jordbærpartier, hvor analysen af sukkerindholdet opfylder kravene, bliver efterfølgende genstand for godkendelsesproceduren.«

I varespecifikationen henvises der til en tabel over minimumssukkerindholdet alt efter sort og periode. Tabellen ajourføres ved hver ændring af listen over godkendte sorter. Disse ændringer meddeles til producenterne, kontrolorganet og INAO.

Bestemmelserne om godkendelse er præciseret for at angive, at en karakter på 0, – 1 eller – 2 for et af kriterierne i klassifikationsskemaet er ensbetydende med frasortering. Dermed tilføjes følgende sætning:

»Jordbærpartierne skal i alt have mindst 9 ud af 15 point for at kunne anvende den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord«, og der må ikke være nogen karakter på 0, – 1 eller – 2.«

Godkendelseskriterierne bibeholdes, dvs. farve, fasthed, størrelse, glans, udseende og form. Udtrykket »tilstrækkeligt kvalitetsniveau« (ingen råd, sygdomme, umodne eller overmodne bær, stærkt deforme bær, glansløse eller bløde bær eller bær med en størrelse under normen og ingen bakker, hvor gode bær skjuler dårlige bær) udgår. Det erstattes med ordet »sundhedstilstand« i sætningen om sygdom, råd og bakker, hvor gode bær skjuler dårlige bær. Kontrollen af sukkerindholdet og farven omfatter tilfælde med umodne eller overmodne bær, kontrollen af formen omfatter tilfælde med deforme bær, kontrollen af glans omfatter glansløse bær, og endelig omfatter kontrollen af størrelsen tilfælde med bær, der ikke er store nok. Ordene »bærrenes vandindhold« tilføjes for at supplere kriteriet med »det tørre/fugtige jordbærs udseende«.

Efter modtagelse og godkendelse lagres jordbærrene køligt. I udkastet til varespecifikation præciseres kølingsbetingelserne med henblik på at bevare alle jordbærrets egenskaber, og følgende tilføjes:

»For at hindre, at jordbærrene bliver udsat for en varmebelastning, der kunne gå uigenkaldeligt ud over kvaliteten, skal bærrenes kølehastighed tilpasses til deres temperatur ved modtagelsen.

Hvis bærrenes temperatur er over 20 °C ved modtagelsen, er det således forbudt at placere dem i et ventileret dynamisk forkølingsmodul ved mellem + 2 °C og + 4 °C. Bærrene skal opbevares i enten et »statisk« kølerum reguleret til + 6 °C eller et mekanisk ventileret kølerum reguleret til 10-12 °C for at muliggøre en langsom og regelmæssig sænkning af deres temperatur.«

Den maksimale lagringstid for jordbærrene efter modtagelsen (48 timer) og jordbærrenes temperatur ved forsendelsen (mellem 6 °C og 12 °C) bibeholdes uden ændringer.

Temperaturerne i lastvognene erstattes med en indsatsforpligtelse: »Transporten skal finde sted med en kølevogn.« Dette skyldes, at temperaturkontrollen har vist sig at være fejlvisende, når lastvognen lastes, idet dørene er åbne.

Anbefalingerne om markedsføringen udgår.

Dybfrysning

Dybfrysning

Hovedårsagen til ansøgningen om en ændring af den beskyttede geografiske betegnelse er, at man ønsker at medtage dybfrysning for at kunne udnytte de dybfrosne jordbær i landbrugsfødevareindustrien, som ønsker at fremhæve oprindelsen af de jordbær, der anvendes.

Dybfrysningen ændrer ikke jordbærrets organoleptiske egenskaber og udseende, som udgør den beskyttede geografiske betegnelses egenart. Den skal finde sted senest 72 timer efter modtagelsen på pakkecentralen. De prøver, som sammenslutningen har foretaget, viste, at dybfrysningsprocessen ikke forringede de organoleptiske egenskaber (sukkerindhold, ensartet modenhed osv.) og ikke fik bærrene til at klumpe sammen, hvilket kunne gå ud over produktets udseende (farve, størrelse osv.). »Fraise du Périgord«-jordbærret forbliver sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs.

Følgende bestemmelser medtages i varespecifikationen:

»BGB-godkendte jordbær beregnet til dybfrysning skal dybfryses senest 72 timer efter modtagelsen på pakkecentralen. I dette tidsrum skal de opbevares køligt.

Jordbærrene dybfryses enten direkte i den emballage, de blev høstet i, eller som »kugler« på et frysebånd. I sidstnævnte tilfælde skal jordbærrene emballeres, når de er dybfrosne.

De dybfrosne jordbærs mindste holdbarhed er 2 år.«

5.5.   Tilknytning

Tilknytning

Dette kapitel er blevet opdelt i tre afsnit for at skelne mellem det geografiske områdes egenart, produktets egenart og årsagssammenhængen. Det drejer sig om tekstmæssige ændringer eller præciseringer, som ikke medfører nogen ændring af indholdet.

Enhedsdokumentets afsnit om tilknytning ajourføres på de samme betingelser, og dermed ændres og suppleres resuméets afsnit om tilknytning.

Det geografiske områdes egenart omfatter de oplysninger, der gør det muligt at placere departementet Dordogne og beskrive det mere detaljeret ud fra et jordbunds- og klimaforholdsmæssigt synspunkt. Etableringen af jordbærproduktion i området beskrives herefter ud fra et historisk synspunkt, idet producenternes knowhow understreges. Dyrkningen på friland (på forhøjninger og under overdækninger) og høsten (som sker manuelt direkte i emballageenhederne) er blevet fremhævet.

Afsnittet om produktets egenart omfatter de beskrivende oplysninger om »Fraise du Périgord«, og der lægges vægt på jordbærrets særlige egenskaber. »Fraise du Périgord«-jordbærrene kendetegnes ved, at de dyrkes på friland, mens jordløs produktion er almindeligt udbredt i Europa, og de adskiller sig fra standardjordbær på grund af deres høst- og præsentationsbetingelser. De høstes, når de er modne, hvor de skal have opnået den valgte sorts karakteristiske farve på en ensartet måde.

Årsagssammenhængen bygger på produktets kvalitet og omdømme, og der er en sammenhæng mellem jordens karakter, dyrknings- og høstmetoderne og »Fraise du Périgord«-jordbærrenes egenskaber.

5.6   Mærkning

Mærkning

Den gældende varespecifikations og resuméets afsnit om mærkning er ændret.

Kravet om at medtage en liste over certificerede kendetegn på mærkningen udgår som følge af udviklingen i de nationale love og forskrifter.

Der tilføjes et krav om, at hver salgsenhed til forbrugeren skal bære et nummer, som gør det muligt at identificere producenten.

Det er ligeledes blevet obligatorisk at påsætte sammenslutningens logo.

Mærkningen af dybfrosne jordbær skal overholde samme regler og skal desuden medtage en dato for mindste holdbarhed.

5.7.   Andet

Andet

Sammenfatning

Sammenfatning

Varespecifikationens sammenfatning udgår.

Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Der tilføjes kontaktoplysninger for Institut national de la qualité et de l'origine (INAO, det nationale institut for oprindelse og kvalitet), da det er medlemsstatens kompetente myndighed i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012.

Den ansøgende sammenslutning

Den ansøgende sammenslutning

Den ansøgende sammenslutnings kontaktoplysninger ajourføres. Den beskrivende del udgår.

Produkttype

Produkttype

Henvisningen til produktkategorien er ændret, så den er i overensstemmelse med bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014.

Emballering

Emballering

Kravet om, at emballeringen skal finde sted i det geografiske område, fremgår allerede udtrykkeligt af den gældende varespecifikation. Den gælder udelukkende for friske jordbær og udvides til at omfatte dybfrosne jordbær. Jordbærrene dybfryses enten direkte i den emballage, de blev høstet i, eller som »kugler« på et frysebånd. I sidstnævnte tilfælde skal jordbærrene emballeres, når de er dybfrosne.

Varespecifikationen suppleres med de nødvendige begrundelser, og følgende afsnit tilføjes:

»Fraise du Périgord«-jordbær, som markedsføres friske, emballeres i det afgrænsede geografiske område. Jordbærrene høstes således direkte i deres salgsenhed, da jordbær er et skrøbeligt produkt, og det er hensigtsmæssigt at undgå enhver unødig håndtering af produktet, som går ud over dets kvalitet og holdbarhed. Desuden letter emballeringen i det geografiske område sporbarheden og kontrollen med produkterne.

»Fraise du Périgord« kan dybfryses og emballeres uden for det geografiske område.«

Kontrolinstans

Kontrolinstans

I henhold til de gældende forskrifter på nationalt plan, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, udgår certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger. Dette afsnit indeholder nu kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO's websted og i Europa-Kommissionens database.

Nationale krav

Nationale krav

I lyset af udviklingen i de nationale love og forskrifter præsenteres afsnittet »Nationale krav« i form af en tabel med de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, deres referenceværdier og evalueringsmetoden.

Ajourføring af enhedsdokumentet

I enhedsdokumentet udgår punkt 4.4 om bevis for oprindelse, punkt 4.5 om produktionsmetode og punkt 4.7 om kontrolorganer. De indgår da heller ikke længere i den model, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 668/2014.

ENHEDSDOKUMENT

»FRAISE DU PÉRIGORD«

»FRAISE DU PÉRIGORD«

EU-nr.: PGI-FR-0133-AM01 — 11.8.2017

EU-nr.: PGI-FR-0133-AM01 — 11.8.2017

BOB ( ) BGB (X)

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

Betegnelse

»Fraise du Périgord«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Fraise du Périgord«-jordbær dyrkes på friland og plukkes, når de er modne. De stammer fra sorter, som er udvalgt på baggrund af deres smagspotentiale. En salgsenhed må kun indeholde jordbær af samme sort.

Et »Fraise du Périgord« er sundt, ikke deformt, skinnende og fri for snavs. Det har et minimumssukkerindhold (Brix-grad), som fastsættes alt efter høstperiode og sort. Jordbærrene er ensartede med hensyn til farve, størrelse og modenhed. De er i kvalitetsklasse ekstra eller I.

»Fraise du Périgord«-jordbær præsenteres friske eller dybfrosne.

De friske jordbær skal have en frisk og grøn top. De skal præsenteres på en velordnet måde, uanset hvilken emballage der anvendes.

De dybfrosne jordbær er hele eller udskårne og kan være med eller uden stilk.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Jordbærproduktionen skal finde sted i det geografiske område. Det inkluderer etaperne med plantning, høst og godkendelse.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Fraise du Périgord«-jordbær, som markedsføres friske, emballeres og lagres inden forsendelsen i det afgrænsede geografiske område. Jordbærrene høstes således direkte i deres salgsenhed, da jordbær er et skrøbeligt produkt, og det er hensigtsmæssigt at undgå enhver unødig håndtering af produktet, som går ud over dets kvalitet og holdbarhed. Desuden letter emballeringen i det geografiske område sporbarheden og kontrollen med produkterne.

Jordbærrene høstes manuelt direkte i deres salgsenhed, som maksimalt må have en nettovægt på 10 kg. For at undgå, at jordbærrene mases, skal de lægges i højst tre lag.

En salgsenhed må kun indeholde jordbær af samme sort og i samme klasse.

Herefter lagres jordbærrene køligt i højst 48 timer inden forsendelsen og markedsføringen til forbrugerne. For at hindre, at jordbærrene bliver udsat for en varmebelastning, der kunne gå uigenkaldeligt ud over kvaliteten, skal bærrenes kølehastighed tilpasses til deres temperatur ved modtagelsen.

»Fraise du Périgord« kan dybfryses uden for det geografiske område.

Dybfrosne »Fraise du Périgord«-jordbær kan emballeres uden for det geografiske område.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BGB-symbol inden for samme synsfelt.

Mærkaterne på salgsenhederne skal være forsynet med følgende oplysninger:

| — | den beskyttede geografiske betegnelse: »Fraise du Périgord« |
| --- | --- |

—

den beskyttede geografiske betegnelse: »Fraise du Périgord«

| — | »certifié par:« (certificeret af) efterfulgt af certificeringsorganets navn. |
| --- | --- |

—

»certifié par:« (certificeret af) efterfulgt af certificeringsorganets navn.

Hver salgsenhed til forbrugeren bærer et nummer, som gør det muligt at identificere producenten.

For jordbær, der markedsføres friske, skal hver lukket (med låg eller film) salgsenhed til forbrugeren være påført det logo, der er gengivet efterfølgende, og som er fastlagt af sammenslutningen og stilles til rådighed for alle de erhvervsdrivende. For åbne salgsenheder til forbrugeren emballeret i bakker skal logoet være medtaget både på salgsenheden og på bakken.

Image 7

Mærkningen af dybfrosne jordbær skal omfatte de samme oplysninger som mærkningen af friske produkter foruden opbevaringstemperaturen og datoen for mindste holdbarhed.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske produktionsområde for »Fraise du Périgord« omfatter en stor del af departementet Dordogne og nogle af de tilgrænsende kommuner i departementet Lot:

Departementet Dordogne

Departementet Dordogne

Kantonerne Bergerac-1, Bergerac-2, Coulounieix-Chamiers, Isle-Manoire, Lalinde, Montpon-Ménestérol, Pays de la Force, Périgord Central, Saint-Astier, Sarlat-la-Canéda, Vallée Dordogne, Vallée de l'Isle og Vallée de l'Homme.

Kommunerne Agonac, Ajat, Allemans, Antonne-et-Trigonant, Archignac, Auriac-du-Périgord, Azerat, (La) Bachellerie, Bardou, Bars, Bertric-Burée, Biras, Blis-et-Born, Boisse, (La) Boissière-d'Ans, Borrèze, Bouniagues, Bourdeilles, Bourg-des-Maisons, Bourg-du-Bost, Brantôme en Périgord (den del, der svarer til den delegerede kommune Saint-Julien-de-Bourdeilles' område pr. 1. januar 2016), Brouchaud, Bussac, Calviac-en-Périgord, Carlux, Carsac-Aillac, (La) Cassagne, Cazoulès, Celles, Cercles, Champcevinel, (Le) Change, Chapdeuil, Chassaignes, Château-l'Évêque, Chavagnac, Chourgnac, Colombier, Coly, Comberanche-et-Épeluche, Condat-sur-Vézère, Conne-de-Labarde, Cornille, Coulaures, Coutures, Creyssac, Cubjac, (La) Dornac, Douchapt, Escoire, Faurilles, Faux, Fossemagne, Gabillou, (La) Gonterie-Boulouneix, Grand-Brassac, Granges-d'Ans, Hautefort, Issigeac, Jayac, (La) Jemaye, (Le) Lardin-Saint-Lazare, Léguillac-de-Cercles, Limeyrat, Lisle, Lusignac, Mayac, Milhac-d'Auberoche, Monbazillac, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montagnac-d'Auberoche, Montagrier, Montaut, Nadaillac, Orliaguet, Paulin, Paussac-et-Saint-Vivien, Périgueux, Petit-Bersac, Peyrillac-et-Millac, Plaisance, Ponteyraud, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prats-de-Carlux, Ribagnac, Ribérac, Sadillac, Saint-André-de-Double, Saint-Antoine-d'Auberoche, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d'Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Crépin-et-Carlucet, Sainte-Eulalie-d'Ans, Saint-Geniès, Saint-Géraud-de-Corps, Saint-Julien-de-Lampon, Saint-Just, Saint-Léon-d'Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Martin-de-Ribérac, Saint-Méard-de-Drône, Saint-Méard-de-Gurçon, Sainte-Mondane, Sainte-Orse, Saint-Pantaly-d'Ans, Saint-Pardoux-de-Drône, Saint-Paul-Lizonne, Saint-Perdoux, Saint-Rabier, Sainte-Radegonde, Saint-Rémy, Saint-Sulpice-de-Roumagnac, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Connezac, Salignac-Eyvigues, Savignac-les-Églises, Segonzac, Sencenac-Puy-de-Fourches, Simeyrols, Siorac-de-Ribérac, Temple-Laguyon, Thenon, Tocane-Saint-Apre, Tourtoirac, Trélissac, Vanxains, Veyrignac og Villetoureix.

Departementet Lot

Departementet Lot

Kommunerne Anglars-Nozac, Fajoles, Gourdon, Léobard, Masclat, Milhac, Payrignac, Rouffilhac og Saint-Cirq-Madelon.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord« svarer til det historiske produktionsareal for jordbærproduktion i Périgord, hvor der blev etableret jordbærmarker på de arealer, der var særligt velegnede til denne afgrøde.

Det geografiske produktionsområde for den beskyttede geografiske betegnelse »Fraise du Périgord« omfatter hovedsagelig den centrale og sydlige/sydvestlige del af departementet Dordogne samt en meget lille del af departementet Lot, som grænser op til den sydøstlige del af departementet Dordogne.

Jordbundsforholdene og de geologiske forhold i produktionsområdet giver det et kuperet landskab i vest og et mere ujævnt landskab i øst, hvor man bemærker en næsten jævn skovbevoksning. Det særlige kendetegn ved denne region er den næsten jævne skovbevoksning, som ligger tæt op ad de dyrkede marker, der ofte er beliggende på tidligere afskovede arealers solbeskinnede skråninger.

Périgord vender i stor udstrækning ud mod havet og har som helhed et mildt kystklima. Gennemsnitstemperaturen ligger på ca. 12 °C uden større årlige udsving. Der er ret store nedbørsmængder: 800-900 mm om året.

Dyrkningen af jordbær i Dordogne begyndte i slutningen af det 19. århundrede, men i meget begrænset omfang. Det var først efter Anden Verdenskrig, at der opstod en egentlig jordbærdyrkning på den lette, sandede og sure jord på skråningerne i Église-Neuve de Vergt.

I 1960'erne blev producenterne klar over, at det var nødvendigt at forny beplantningerne, da de forholdsvis hurtigt blev forringet som følge af jordens udpining. For at få ny jord til rådighed begyndte de så at rydde kastanjekrat og fandt ud af, at denne humusrige jord egner sig perfekt til jordbærdyrkning. Produktionen nåede således op på 1 000 ton i 1960. Sammenslutningen »Union Interprofessionnelle de la Fraise du Périgord« (UIFP) blev oprettet i 1988. Den omfatter producenter, kooperativer, engrosmarkedet i Vergt og private forsendelsesvirksomheder.

Den mangeårige produktion og oprettelsen af specifikke faglige organer gjorde det muligt at udvikle fælles metoder på baggrund af »Fraise du Périgord«-jordbærproducenternes knowhow med hensyn til udvælgelse af marker (jordens karakter) og sorter (smagsvarianter), dyrkningsmetoder (på forhøjninger og under overdækninger) samt høsten (manuel høst direkte i emballageenhederne). Disse produktionsmetoder gør det muligt at opnå et kvalitetsjordbær, hvis lagringsbetingelser inden forsendelsen der ligeledes er opstillet regler for som følge af bærrets skrøbelighed.

Produktets egenart

Produktets egenart

»Fraise du Périgord«-jordbærrene kendetegnes ved, at de dyrkes på friland, mens jordløs produktion er almindeligt udbredt i Europa, og de adskiller sig fra standardjordbær på grund af deres høst- og præsentationsbetingelser. De høstes, når de er modne, hvor de skal have opnået den valgte sorts karakteristiske farve på en ensartet måde.

»Fraise du Périgord«-jordbærrene plukkes manuelt direkte i deres salgsenhed, idet der omhyggeligt sørges for, at de præsenteres pænt. De er sunde, ikke deforme og skinnende. Jordbærrene placeres omhyggeligt efter størrelse i højst tre lag oven på hinanden for at hindre, at jordbærrene mases i de større emballager. De er ensartede med hensyn til farve, størrelse og modenhed.

Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

Årsagssammenhængen bygger på kvaliteten og omdømmet af »Fraise du Périgord«.

Klima- og jordbundsforholdene i området er gunstige for produktionen af »Fraise du Périgord«-jordbær. De dyrkes generelt på skråninger og ofte på marker, der tidligere er afskovet, dvs. på »ny« og solbeskinnet jord, som giver en god modenhed. Jorden udvælges ud fra sine egenskaber: Det er veldrænet og forholdsvis sandet jord, som har en let sur pH og ikke indeholder aktivt kalk. Jordbærplanterne dyrkes på forhøjninger for at øge jordens drænende karakter og undgå, at planten kvæles. Gødskning og lokal vanding foretages under hensyntagen til jordens karakter og kontrolleres fuldt ud for at opfylde planternes behov.

Jordbærrene i Périgord nyder godt af de milde temperaturer uden større udsving, hvilket giver bærrene en ensartet vækst og modning. Frilandsdyrkning, som senest ved blomstringen finder sted under overdækninger, giver således forbrugerne mulighed for at finde »Fraise du Périgord« på hylderne i mindst seks måneder om året, nemlig fra april til oktober. Desuden gør denne lange produktionsperiode det muligt at fastholde plukkerne, hvis kompetencer med hensyn til høsten er væsentlige for produktets kvalitet. De friske jordbær høstes således manuelt direkte i salgsenheden til forbrugeren, idet der omhyggeligt sørges for, at de præsenteres pænt, har den rette form og er af god kvalitet. Jordbærrenes dyrkning under overdækninger beskytter bærrene mod usikre klimaforhold (kraftig vind, regn og hagl), sikrer, at de er rene og skinnende, og gør det muligt at opnå en varmegevinst, som gør jordbærrene tidligt modne og forlænger dyrkningssæsonen. Det gør det ligeledes muligt at beskytte jordbærrene mod alt for stærk varme, som også kan gå ud over bærrene. I så fald skal producenten plukke jordbærrene i de køligste perioder og beskytte dem mod varme i forbindelse med plukningen. Særligt vigtige er høst- og lagringstemperaturerne. Jordbær plukket under disse forhold kan dybfryses efterfølgende, men det skal ske inden for en sådan frist, at deres egenskaber bevares.

»Fraise du Périgord«-jordbærrenes omdømme bevidnes af deres gode historiske ry. De blev således udbredt på forskellige markedspladser, sådan som det fremgår af markedsrapporten i en avis fra 31. maj 1974, hvor man kan læse følgende: »I Rungis blev »Fraise du Périgord« handlet til mellem 3,50 F og 4,80 F pr. kg, mens jordbær fra Lot-et-Garonne blev handlet til mellem 2,80 F og 3,80 F.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FraisePerigord.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 170/51

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2020/C 170/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»SOLTVADKERTI«

PDO-HU-02171

Ansøgningsdato: 28.4.2016

1.   Betegnelse, der skal registreres

Soltvadkerti

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Mousserende vin |
| --- | --- |

4.

Mousserende vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Hvidvin

En lysegrøn eller grøngul vin med en diskret aroma af drueblomst og en stærk syrlig, lang eftersmag.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

5,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Vin af delvis tørrede druer

En gyldengul vin med en kompleks aroma, et højt naturligt sukkerindhold, en næsten helt olieagtig konsistens og en kompleks smag og aroma, der minder om honning og modne eller tørrede frugter.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 9 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

9

Minimalt totalt syreindhold

5,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

Mousserende vin

En frisk, let og luftig mousserende vin med vedvarende mellemintense bobler, der har en lysegrøn eller lys grøngullig farve og en diskret blomsterduft samt den faste, levende, sprøde, syrlige og karakteristiske frugtagtige smag og aroma, der er typisk for sorten Ezerjó.

| * | De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale svovldioxidindhold. |
| --- | --- |

*

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.) | 13 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | 10 |
| Minimalt totalt syreindhold | 5,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (% vol.)

13

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

10

Minimalt totalt syreindhold

5,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtig syre (meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a)   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Hvidvin og vin af delvis tørrede druer

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

| — | druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes |
| --- | --- |

—

druerne skal forarbejdes samme dag, som de høstes

| — | presningen i vinpressen må kun foregå i partier |
| --- | --- |

—

presningen i vinpressen må kun foregå i partier

| — | mosten skal renses |
| --- | --- |

—

mosten skal renses

| — | mosten skal gæres ved kontrolleret temperatur på højst 18 °C. |
| --- | --- |

—

mosten skal gæres ved kontrolleret temperatur på højst 18 °C.

Mousserende vin

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

| — | gæringen skal foregå i flasker eller andre beholdere |
| --- | --- |

—

gæringen skal foregå i flasker eller andre beholdere

| — | den anden gæring varer mindst 3 måneder |
| --- | --- |

—

den anden gæring varer mindst 3 måneder

| — | yderligere modning i beholdere i mindst seks måneder |
| --- | --- |

—

yderligere modning i beholdere i mindst seks måneder

| — | modning på flasker i mindst tre måneder. |
| --- | --- |

—

modning på flasker i mindst tre måneder.

Vindyrkningsmetode, afstand og antal knopper pr. plante

Dyrkningspraksis

Følgende metoder er tilladt til vinstokbeskæring:

| — | beskæring ved topvækst |
| --- | --- |

—

beskæring ved topvækst

| — | lav, mellemhøj eller høj kordon. |
| --- | --- |

—

lav, mellemhøj eller høj kordon.

Vinstokkenes tæthed skal være mindst 4 000 vinstokke/ha, mens afstanden mellem vinstokkene mindst 0,8 m. Andelen af vinplanter, der er gået til, og andelen af fremmede vinplanter på en vinmark må ikke overstige 10 % af antallet af vinplanter på tidspunktet for plantningen.

Fastsættelse af høstdatoen

Dyrkningspraksis

Startdatoen for høsten fastsættes af bestyrelsen i Soltvadkert vinkooperativ på grundlag af en prøvehøst, der gennemføres en gang om ugen fra og med den 1. august. Produkter, der er fremstillet af druer høstet før startdatoen, kan ikke markedsføres under anvendelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse Soltvadkerti. Høstdatoen offentliggøres af vinkooperativerne i form af en bekendtgørelse.

Mindste sukkerindhold og det potentielle alkoholindhold i druerne

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Druernes naturlige sukkerindhold skal være mindst 17,0 % (ved 17,5 °C) for hvidvin, 20,0 for vin af delvis tørrede druer og 16,0 for mousserende vin.

Druernes potentielle alkoholindhold skal være mindst 10,6 (% vol. ved 20 °C) for hvidvin, 12,83 for vin af delvis tørrede druer og 9,87 for mousserende vin.

b)   Maksimale udbytter

vin og mousserende vin:

70 hl/ha

drueudbytte:

10 000 kg druer pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Områder inden for Soltvadkert kommunes administrative grænser, der klassificeres som klasse I og II ifølge vinmarkregistret.

7.   Primære druesorter

ezerjó — kolmreifler

ezerjó — korponai

ezerjó — szadocsina

ezerjó — tausendachtgute

ezerjó — tausendgute

ezerjó — trummertraube

8.   Tilknytning til det geografiske område

Naturlige faktorer (vin og mousserende vin)

Produktionsområdet er beliggende mellem floderne Donau og Tisza og skiller sig ud fra det omkringliggende område. Dets naturværdier er overordnet set bestemt af den lavtliggende beliggenhed. Størstedelen af området ligger 110-120 meter over havets overflade. Terrænet er fladt med højdeforskelle på højst 10-15 meter.

Alluviale sandlag er karakteristiske træk ved produktionsområdet med underliggende engarealer og lejlighedsvise kalkholdige løsforekomster. Sandjordene opvarmes typisk hurtigt, og deres lyse farve reflekterer solens stråler bedre, hvilket bidrager til druernes modning. Da jordene indeholder over 75 % kvarts, er de immune over for phylloxera (vinlus). Takket være undergrundens mineralindhold har dens næringsindhold en positiv indvirkning på druernes kvalitet.

De klimatiske forhold i produktionsområdet betinges af det kontinentale klima, som først og fremmest er kendetegnet ved varme somre og kolde vintre. Gennemsnitstemperaturen ligger omkring 10-11 °C. Det årlige antal soltimer ligger på gennemsnitligt 2 100 timer. Den gennemsnitlige årlige nedbør er 500-550 mm, hvilket i det store og hele svarer til druernes behov for nedbør, om end det er med en ujævn årlig fordeling. Soltvadkert sø har en positiv indflydelse på klimaet i produktionsområdet.

Menneskelige faktorer (vin)

Dyrkningen af druer med henblik på fremstilling af vinen Soltvadkerti går tilbage til det 18. århundrede. De lokale indbyggere har med deres vedholdenhed og hårde arbejde omdannet de solbeskinnede, vindblæste sandklitter til et frugtbart produktionsområde. Kombinationen af omhu og talent blev givet videre fra generation til generation og skabte blomstrende betingelser for produktion af druer og frugt.

Takket være de lokale miljøbetingelser, den anvendte sort og den lokale befolknings ekspertise har Soltvadkerti-vinproduktion oplevet en betydelig vækst. De lokale indbyggere og vinproducenter sørger for at værne om drueproduktionen og traditionerne og at bevare Soltvadkerti-vinenes gode omdømme. De familievirksomheder, der drives i området, er blevet drivkraften bag denne produktion. Begrænsning af produktion og fastsættelse af en specifik høstdato har været afgørende for udviklingen af teknikkerne til drueproduktion. Vinproduktionen er baseret på reduktive teknikker, som forstærkes yderligere ved fadlagring.

Ezerjó er en historisk ungarsk hvidvinsdrue, der blev en vigtig sort i Soltvadkert-området i vinregionen Kunság. Det, der gør denne sort særlig og enestående, er, at den kan anvendes til fremstilling af vin, vin af delvis tørrede druer eller mousserende vin.

Redegørelse for og påvisning af årsagssammenhængen (vin)

| — | Produktionsområdet har en betydelig indvirkning på vinens kendetegn, som kommer til udtryk på følgende måde: |
| --- | --- |

—

Produktionsområdet har en betydelig indvirkning på vinens kendetegn, som kommer til udtryk på følgende måde:

| — | Den kalkholdige jord har en positiv indflydelse på druernes syreindhold. |
| --- | --- |

—

Den kalkholdige jord har en positiv indflydelse på druernes syreindhold.

| — | Mineralindholdet i undergrunden forstærker dens stærke karakter. |
| --- | --- |

—

Mineralindholdet i undergrunden forstærker dens stærke karakter.

| — | Den varmesum, der måles i vækstperioden, og den positive virkning af antallet af solskinstimer bidrager til druernes modning og udvikling af deres sukkerindhold, hvilket giver en harmonisk vin med et afbalanceret syre- og alkoholforhold. |
| --- | --- |

—

Den varmesum, der måles i vækstperioden, og den positive virkning af antallet af solskinstimer bidrager til druernes modning og udvikling af deres sukkerindhold, hvilket giver en harmonisk vin med et afbalanceret syre- og alkoholforhold.

| — | Temperaturen i Soltvadkert-søen har en afbalancerende effekt, der regulerer grundvandsforsyningen og skaber et gunstigt fugtighedsniveau. Grundvandsniveauet er tæt på overfladen, så vandet let kan absorberes af vinstokkenes rødder. Antallet af solskinstimer og en gunstig grundvandsforsyning bidrager til, at druerne kan udvikle sig jævnt, hvilket sikrer druerne en ensartet og konstant høj kvalitet. Dette mindsker den rolle, som årgangen spiller, og gør det muligt at producere vin af høj kvalitet fra druer af samme kvalitet næsten hvert år. |
| --- | --- |

—

Temperaturen i Soltvadkert-søen har en afbalancerende effekt, der regulerer grundvandsforsyningen og skaber et gunstigt fugtighedsniveau. Grundvandsniveauet er tæt på overfladen, så vandet let kan absorberes af vinstokkenes rødder. Antallet af solskinstimer og en gunstig grundvandsforsyning bidrager til, at druerne kan udvikle sig jævnt, hvilket sikrer druerne en ensartet og konstant høj kvalitet. Dette mindsker den rolle, som årgangen spiller, og gør det muligt at producere vin af høj kvalitet fra druer af samme kvalitet næsten hvert år.

| — | Med produktionsbegrænsninger og en fastsat høstdato giver drueproduktionsteknikkerne området en særlig kvalitet, som er blevet yderligere forbedret af de lokale producenter ved hjælp af en kombination af en reduktiv vinfremstilling og vinlagring på fad. Dette særpræg frembringer først og fremmest harmoniske vine med en specifik syresammensætning, et højt syreindhold og en fløjlsblød smag, der er kendetegnende for sorten. |
| --- | --- |

—

Med produktionsbegrænsninger og en fastsat høstdato giver drueproduktionsteknikkerne området en særlig kvalitet, som er blevet yderligere forbedret af de lokale producenter ved hjælp af en kombination af en reduktiv vinfremstilling og vinlagring på fad. Dette særpræg frembringer først og fremmest harmoniske vine med en specifik syresammensætning, et højt syreindhold og en fløjlsblød smag, der er kendetegnende for sorten.

| — | Som følge af den naturlige udtørring bliver sukkerindholdet koncentreret, hvorved der dannes et naturligt restsukkerindhold i vinene, som giver vinen dens olieagtige konsistens. |
| --- | --- |

—

Som følge af den naturlige udtørring bliver sukkerindholdet koncentreret, hvorved der dannes et naturligt restsukkerindhold i vinene, som giver vinen dens olieagtige konsistens.

Menneskelige faktorer (mousserende vin)

Druesorten Ezerjó med sin specielle syresammensætning, det høje syreindhold, det diskrete særpræg og moderate alkoholindhold gør den perfekt egnet til fremstilling af mousserende vin. Den teknologi, der anvendes til fremstilling af mousserende vin udelukkende af Ezerjó-druer, blev udviklet for nylig af lokale vinproducenter. Produktets unikke karakter er resultatet af de druer, der dyrkes her, og anvendelsen af reduktive vinproduktionsteknikker og den traditionelle gæring og lagring på flaske.

Redegørelse for og påvisning af årsagssammenhængen (mousserende vin)

| — | På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for den sandede jord, har miljøet en betydelig indvirkning på den mousserende vins egenskaber, som kommer til udtryk på følgende måde: |
| --- | --- |

—

På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for den sandede jord, har miljøet en betydelig indvirkning på den mousserende vins egenskaber, som kommer til udtryk på følgende måde:

| — | Den kalkholdige jord giver den mousserende vin sin specifikke, delikate syresammensætning |
| --- | --- |

—

Den kalkholdige jord giver den mousserende vin sin specifikke, delikate syresammensætning

| — | Da druerne høstes tidligt, er syrerne i den mousserende vin levende og sprøde. |
| --- | --- |

—

Da druerne høstes tidligt, er syrerne i den mousserende vin levende og sprøde.

| — | Mineralindholdet i undergrunden forstærker dens stærke karakter. |
| --- | --- |

—

Mineralindholdet i undergrunden forstærker dens stærke karakter.

| — | Temperaturen i Soltvadkert-søen har en afbalancerende effekt, der regulerer grundvandsforsyningen og skaber et gunstigt fugtighedsniveau. Grundvandsniveauet er tæt på overfladen, så vandet let kan absorberes af vinstokkenes rødder. Antallet af solskinstimer og en gunstig grundvandsforsyning bidrager til, at druerne kan udvikle sig jævnt, hvilket sikrer druerne en ensartet og konstant høj kvalitet. Dette mindsker den rolle, som årgangen spiller, og gør det muligt at producere mousserende vin af høj kvalitet fra druer af samme kvalitet næsten hvert år. |
| --- | --- |

—

Temperaturen i Soltvadkert-søen har en afbalancerende effekt, der regulerer grundvandsforsyningen og skaber et gunstigt fugtighedsniveau. Grundvandsniveauet er tæt på overfladen, så vandet let kan absorberes af vinstokkenes rødder. Antallet af solskinstimer og en gunstig grundvandsforsyning bidrager til, at druerne kan udvikle sig jævnt, hvilket sikrer druerne en ensartet og konstant høj kvalitet. Dette mindsker den rolle, som årgangen spiller, og gør det muligt at producere mousserende vin af høj kvalitet fra druer af samme kvalitet næsten hvert år.

| — | Den varmesum, der er målt i vækstperioden, og den positive virkning af antallet af solskinstimer bidrager til druernes modning, hvilket giver den mousserende vin den frugtige karakter. |
| --- | --- |

—

Den varmesum, der er målt i vækstperioden, og den positive virkning af antallet af solskinstimer bidrager til druernes modning, hvilket giver den mousserende vin den frugtige karakter.

| — | Anvendelsen af hurtige, reduktive teknikker ved forarbejdningen af vinen bevirker ikke alene, at sortens friske aroma bevares, men giver også den elegante farve. Ved fremstillingen af den mousserende vin opstår som følge heraf en meget svag autolyse-aroma. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af hurtige, reduktive teknikker ved forarbejdningen af vinen bevirker ikke alene, at sortens friske aroma bevares, men giver også den elegante farve. Ved fremstillingen af den mousserende vin opstår som følge heraf en meget svag autolyse-aroma.

9.   Yderligere væsentlige betingelser

Mærkningsbestemmelser — generelle mærkningsbestemmelser

Retlig ramme:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Navne på lokaliteter, der kan anvendes til angivelse af mindre geografiske enheder: Csábor, Szarvskis út-dűlő, Kútágadűlő. Navnet på lokaliteten må kun anvendes, når vinen udelukkende er produceret af druer fra det pågældende område.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/soltvadkert

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---