# Az Európai Unió C 164/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 164 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. május 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 164

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. május 13.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 164/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 164/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 164/03 | A bizottság közleménye — A gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó, állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret módosítása | 3 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 164/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica) (
  1
  )

1

1

2020/C 164/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP) (
  1
  )

1

2

2020/C 164/03

A bizottság közleménye — A gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó, állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret módosítása

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 164/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. május 12. | 16 |
| 2020/C 164/05 | A bizottság közleménye — A 2019-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele | 17 |
| 2020/C 164/06 | A Bizottság közleménye a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervről | 21 |
| 2020/C 164/07 | A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság A természetbeni ellátások átlagköltségei | 34 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 164/04

Euroátváltási árfolyamok — 2020. május 12.

16

2020/C 164/05

A bizottság közleménye — A 2019-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele

17

2020/C 164/06

A Bizottság közleménye a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervről

21

2020/C 164/07

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság A természetbeni ellátások átlagköltségei

34

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 164/08 | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele | 36 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 164/08

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9774 – Bain Capital Investors/Neuberger Berman/Engineering Ingegneria Informatica)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 164/01)

2020. április 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9774 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9774 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9822 – Bridgepoint/Groupe Financière CEP)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 164/02)

2020. május 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében

| — | (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

(http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9822 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9822 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/3

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatását célzó, állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret módosítása

(2020/C 164/03)

1.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2020. március 19-én elfogadta az „Állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából” című közleményt (1) (a továbbiakban: ideiglenes keret). 2020. április 3-án elfogadta a keret első módosítását azzal a céllal, hogy támogatást lehessen nyújtani a COVID-19-járvány szempontjából releváns termékek kutatásának, tesztelésének és gyártásának felgyorsításához, a munkahelyek védelméhez és a gazdaság további támogatásához a jelenlegi válság közepette (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az állami támogatások uniós ellenőrzésének célzott és arányos alkalmazása biztosítja, hogy a nemzeti támogatási intézkedések hatékonyan, ugyanakkor a belső piac indokolatlan torzulásainak korlátozása, az uniós belső piac integritásának megőrzése és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett segítsék az érintett vállalkozásokat a COVID-19-járvány idején. Ez hozzájárul majd a gazdasági tevékenység folytonosságához a COVID-19-járvány közepette, és szilárd alapot biztosít a gazdaság számára a válságból való kilábaláshoz, figyelemmel a zöld és digitális átállással kapcsolatos uniós előírások és célkitűzések teljesülésének fontosságára is. |
| --- | --- |

2.

| 3. | E közlemény célja azon további ideiglenes állami támogatási intézkedések meghatározása, amelyeket a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében – a COVID-19-járványra tekintettel – a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekint. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Először, a Bizottság úgy véli, hogy a COVID-19-járvány miatt átmenetileg likviditási válsággal küzdő, de egyébként életképes nem pénzügyi vállalkozások hosszabb távon fizetőképességi problémákkal kerülhetnek szembe. E vállalkozások jelentős részénél a COVID-19-járvány terjedésének megelőzése érdekében hozott biztonsági intézkedések az áruelőállítás és/vagy szolgáltatásnyújtás visszaesésével vagy akár felfüggesztésével jártak, valamint jelentős keresleti sokkot eredményeztek. Az ebből eredő veszteségek a vállalkozások sajáttőke-állományának csökkenésével járnak, továbbá azzal, hogy szűkülnek a hitelfelvételi lehetőségeik a pénzügy intézményeknél. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A vállalkozás sajáttőke-állományának zsugorodása a csekély kereslettel és ellátási zavarokkal jellemzett piacon súlyosbítja annak a kockázatát, hogy jelentős gazdasági visszaesés következik be, amely hosszabb időn át sújthatja az egész uniós gazdaságot. A vállalkozások számára saját tőkét és/vagy hibrid tőkeinstrumentumokat biztosító célzott állami beavatkozások csökkenthetik annak a kockázatát, hogy megnő a fizetésképtelen vállalkozások száma az uniós gazdaságban. Ezáltal hozzájárulhatnak a gazdasági tevékenység folytonosságának a COVID-19-járvány időszakában történő fenntartásához és az azt követő gazdaságélénkítés támogatásához. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ez a közlemény ezért az uniós állami támogatási szabályokkal összefüggésben meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tagállamok saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában állami támogatást nyújthatnak a COVID-19-járvány miatt pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak. Célja annak biztosítása, hogy a gazdasági zavarok ne eredményezzék a COVID-19-járvány előtt életképesen működő vállalkozások szükségtelen kivonulását a piacról. A feltőkésítések ezért nem haladhatják meg a kedvezményezett életképességének biztosításához szükséges minimumot, és nem haladhatják meg az annak eléréséhez szükséges mértéket, hogy a kedvezményezett tőkestruktúrája visszaálljon a COVID-19-járvány előtti szintre. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a COVID-19-járvány miatt pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában, programok részeként vagy meghatározott egyedi esetekben nyújtott nemzeti állami támogatásra csak egyéb megfelelő megoldás hiányában és szigorú feltételek mellett kerülhet sor. Erre azért van szükség, mert ezek az instrumentumok erősen torzítják a vállalkozások közötti versenyt. Következésképpen e beavatkozások is csak az érintett vállalatban való állami részesedést, az állam ellentételezését és az állam részesedéstől való megválását egyértelműen szabályozó feltételek, irányítási rendelkezések és az esetleges versenytorzulást korlátozó megfelelő intézkedések mellett hajthatók végre. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Amennyiben az uniós közérdeket szem előtt tartva a támogatásra uniós szinten kerülne sor, akkor kisebb lehetne a torzulások kockázata a belső piacon, így lehetőség lenne kevésbé szigorú feltételek előírására. A Bizottság úgy véli, hogy további uniós szintű támogatásra és forrásokra van szükség annak biztosításához, hogy ez a globális szimmetrikus válság ne alakuljon át aszimmetrikus sokká, amely hátrányosan érintené azokat a tagállamokat, amelyek kevesebb lehetőséggel rendelkeznek arra, hogy gazdaságukat és az EU egészének versenyképességét támogassák. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A zöld átállásnak és a digitális átalakulásnak központi és kiemelt szerepe lesz a gazdaság sikeres helyreállításának biztosításában. A Bizottság üdvözli a tagállamok által annak érdekében tett lépéseket, hogy nemzeti támogatási intézkedéseik kidolgozása során szem előtt tartsák ezeket a kihívásokat és emlékeztet az annak biztosításával kapcsolatos felelősségükre, hogy ezek az intézkedések ne gátolják az uniós éghajlat-politikai és digitális célkitűzések megvalósítását. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a nemzeti támogatási intézkedések oly módon történő kialakítása, amely megfelel a tagállami gazdaságok zöld és digitális átalakításával kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzéseknek, lehetővé teszi a fenntarthatóbb hosszú távú növekedést, és ösztönzi a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó elfogadott uniós cél elérését. A tagállamok gazdaságában bekövetkezett súlyos zavarok megszüntetéséhez nyújtott támogatás összefüggésében a tagállamok elsődleges felelőssége a nemzeti támogatási intézkedések oly módon történő kialakítása, hogy azok megfeleljenek szakpolitikai célkitűzéseiknek. Az e közleménynek megfelelően nyújtott támogatásokkal összefüggésben a nagyvállalatoknak be kell számolniuk arról, hogy a kapott támogatás hogyan segíti tevékenységüket a zöld és digitális átalakuláshoz kapcsolódó uniós célkitűzésekkel és nemzeti kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Emellett számos tagállam mérlegeli tőkerészesedés szerzését stratégiai vállalatokban annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe e vállalatok hozzájárulása az uniós gazdaság megfelelő működéséhez. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az EUMSZ semleges az állami, illetőleg magántulajdon tekintetében (az EUMSZ 345. cikke). Amennyiben a tagállamok forgalomban lévő vállalati részvényeket vásárolnak meg piaci áron vagy a magánrészvényesekre vonatkozóakkal azonos feltételek mellett fektetnek be, ez általában nem jelent állami támogatást. (3) Hasonlóan, ha a tagállam úgy dönt, hogy piaci feltételek – vagyis a piacgazdasági szereplő elvének figyelembevétele – mellett újonnan kibocsátott részvényeket vásárol és/vagy más típusú sajáttőke-támogatást nyújt, illetőleg hibrid tőkeinstrumentumokat biztosít, ez szintén nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Bizottság emlékeztet arra is, hogy számos további eszköz áll rendelkezésre a stratégiai vállalatok felvásárlásának kezeléséhez. 2020. március 25-én kibocsátott közleményében (4) a Bizottság felszólította azokat a tagállamokat, amelyek már rendelkeznek a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre vonatkozó átvilágítási mechanizmussal, hogy teljeskörűen használják ki azt a nem uniós országokból származó olyan tőkeáramlások megakadályozására, amelyek alááshatják az Unió biztonságát vagy közrendjét. A Bizottság emellett arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg nem rendelkeznek átvilágítási mechanizmussal, vagy az általuk használt mechanizmus nem terjed ki valamennyi releváns ügyletre, hogy hozzanak létre olyan teljeskörű átvilágítási mechanizmust, amely teljes mértékben megfelel az uniós jognak, ideértve a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló rendeletet (5) és a tőke szabad mozgását (az EUMSZ 63. cikke), valamint a nemzetközi kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Másodszor, a Bizottság úgy véli, hogy az alárendelt kölcsön is megfelelő megoldás lehet a COVID-19-járvány miatt pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozások támogatására. Mindenekelőtt ez kevésbé torzító eszköz, mint a saját tőke vagy a hibrid tőke, mivel működő vállalkozás esetében nem váltható át saját tőkére. Ez a közlemény ezért lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy az ideiglenes keret hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra vonatkozó 3.3. szakaszának megfelelően az említett formában is támogatást nyújthassanak, olyan kiegészítő biztosítékok fenntartása mellett, amelyek célja az egyenlő versenyfeltételek megóvása a belső piacon. Mindazonáltal, amennyiben az alárendelt kölcsön meghaladja a 3.3. szakaszban meghatározott felső határokat, az alárendelt kölcsön formájában nyújtott támogatást az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a 3.11. szakasz szerinti COVID-19 feltőkésítési támogatásra vonatkozó feltételekkel összhangban kell értékelni. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Harmadszor, az ideiglenes keret alkalmazása során bebizonyosodott, hogy elírások javítására, valamint egyes rendelkezések tekintetében további pontosításokra és módosításokra van szükség a 3.1., a 3.2., a 3.3., a 3.4., a 3.7., a 4. és az 5. szakaszban. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Végül, a Bizottság elismeri, hogy a gazdaság sikeres helyreállításának biztosításához további nagyszabású magán- és közberuházásokra lesz szükség a zöld és digitális kettős átállással kapcsolatos kihívások kezeléséhez és az abból eredő lehetőségek kiaknázásához. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes keret e módosítása nem felváltja, hanem kiegészíti az uniós állami támogatási szabályok alapján a tagállamok számára rendelkezésre álló támogatási lehetőségeket. Például ami a – mindenekelőtt innovatív társaságok számára nyújtandó – tőketámogatást illeti, a Bizottság kockázatfinanszírozásra vonatkozó iránymutatása (6) és az általános csoportmentességi rendelet (7) számos lehetőséget biztosít a tagállamok számára. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Hasonlóképpen, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy állami támogatást nyújtanak a zöld és digitális innováció és beruházások támogatására, és a meglévő állami támogatási szabályokkal (8) összhangban növelik a környezetvédelem szintjét. Ahogy azt a Bizottság 2020. január 14-i közleményében bejelentette, 2021-ig sor kerül a vonatkozó állami támogatási szabályok, mindenekelőtt a környezetvédelemmel és az energetikával kapcsolatos állami támogatási iránymutatások felülvizsgálatára az európai zöld megállapodás szakpolitikai célkitűzései, illetve a klímasemlegességre való költséghatékony és társadalmilag inkluzív, 2050-ig megvalósítandó átállás fényében. Ez hozzájárul majd egy olyan európai gazdaságélénkítési stratégiához, amely az uniós és a nemzeti célkitűzések figyelembevételével megvalósítja az elengedhetetlen zöld és digitális kettős átállást. |
| --- | --- |

15.

2.   AZ IDEIGLENES KERET MÓDOSÍTÁSA

| 16. | A gazdaságnak a jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából bevezetett, az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alábbi módosítása 2020. május 8-án lép hatályba. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | Ha a COVID-19-járvány miatt a bankoknak likviditási, feltőkésítési vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés formájában rendkívüli állami pénzügyi támogatásra lenne szükségük (lásd a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontját, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontját), meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés megfelel-e a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 18. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában foglalt feltételeknek. Amennyiben ez utóbbi feltételek teljesülnek, az ilyen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülő bank nem tekinthető fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak. Amennyiben ezek az intézkedések a COVID-19-járvány kitörésével kapcsolatos problémákat kezelik, úgy kell tekinteni, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény (9) 45. pontjának hatálya alá tartoznak, amely kivételt engedélyez a részvényesek és az alárendelt hitelezők teherviselésbe való bevonására vonatkozó követelmény alól.” |
| --- | --- | --- |

17.

„7.

Ha a COVID-19-járvány miatt a bankoknak likviditási, feltőkésítési vagy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés formájában rendkívüli állami pénzügyi támogatásra lenne szükségük (lásd a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontját, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontját), meg kell vizsgálni, hogy az intézkedés megfelel-e a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 32. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában, valamint az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 18. cikke (4) bekezdése d) pontjának i., ii. vagy iii. alpontjában foglalt feltételeknek. Amennyiben ez utóbbi feltételek teljesülnek, az ilyen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesülő bank nem tekinthető fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak. Amennyiben ezek az intézkedések a COVID-19-járvány kitörésével kapcsolatos problémákat kezelik, úgy kell tekinteni, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény (9) 45. pontjának hatálya alá tartoznak, amely kivételt engedélyez a részvényesek és az alárendelt hitelezők teherviselésbe való bevonására vonatkozó követelmény alól.”

| 18. | A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „9. | A COVID-19-járvány az EU teljes gazdaságát érintő, a vállalkozásokat, a munkahelyeket és a háztartásokat sújtó jelentős visszaesés kockázatát hordozza magában. Célirányos állami segítségnyújtásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy elegendő likviditás álljon rendelkezésre a piacokon, hogy ellensúlyozni lehessen az egészséges vállalkozásokat érő károkat, és fenn lehessen tartani a gazdasági tevékenység folytonosságát a COVID-19-járvány kitörése alatt és után. A tagállamok emellett dönthetnek úgy, hogy a közlekedési és idegenforgalmi ágazat szereplőit is támogatják annak érdekében, hogy az utasok és a fogyasztók jogainak védelmének, illetve az utasok és az utazók egyenlő bánásmódjának biztosítása érdekében teljesíteni lehessen a COVID-19-járvány miatti visszatérítési igényeket. Tekintettel az uniós költségvetés korlátozott méretére, a fő válasz a tagállamok nemzeti költségvetéseiből fog származni. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy gyors és hatékony intézkedéseket hozzanak a COVID-19-járvány megjelenése miatt gazdasági nehézségekkel küzdő polgárok és vállalkozások, különösen a kkv-k támogatása érdekében.” |
| --- | --- | --- |

18.

„9.

A COVID-19-járvány az EU teljes gazdaságát érintő, a vállalkozásokat, a munkahelyeket és a háztartásokat sújtó jelentős visszaesés kockázatát hordozza magában. Célirányos állami segítségnyújtásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy elegendő likviditás álljon rendelkezésre a piacokon, hogy ellensúlyozni lehessen az egészséges vállalkozásokat érő károkat, és fenn lehessen tartani a gazdasági tevékenység folytonosságát a COVID-19-járvány kitörése alatt és után. A tagállamok emellett dönthetnek úgy, hogy a közlekedési és idegenforgalmi ágazat szereplőit is támogatják annak érdekében, hogy az utasok és a fogyasztók jogainak védelmének, illetve az utasok és az utazók egyenlő bánásmódjának biztosítása érdekében teljesíteni lehessen a COVID-19-járvány miatti visszatérítési igényeket. Tekintettel az uniós költségvetés korlátozott méretére, a fő válasz a tagállamok nemzeti költségvetéseiből fog származni. Az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy gyors és hatékony intézkedéseket hozzanak a COVID-19-járvány megjelenése miatt gazdasági nehézségekkel küzdő polgárok és vállalkozások, különösen a kkv-k támogatása érdekében.”

| 19. | A 13. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „13. | A tagállamok emellett a csoportmentességi rendeleteknek (10) megfelelően a Bizottság bevonása nélkül is kialakíthatnak támogatási intézkedéseket.” |
| --- | --- | --- |

19.

„13.

A tagállamok emellett a csoportmentességi rendeleteknek (10) megfelelően a Bizottság bevonása nélkül is kialakíthatnak támogatási intézkedéseket.”

| 20. | A 20. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „20. | Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók egymással, összhangban az e közlemény meghatározott szakaszaiban előírt rendelkezésekkel. Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók a de minimis rendeletek (11) vagy az általános csoportmentességi rendeletek (12) szerint nyújtott támogatással, amennyiben az említett rendeletek előírásait és kumulációs szabályait betartják.” |
| --- | --- | --- |

20.

„20.

Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók egymással, összhangban az e közlemény meghatározott szakaszaiban előírt rendelkezésekkel. Az e közlemény hatálya alá tartozó ideiglenes támogatási intézkedések halmozhatók a de minimis rendeletek (11) vagy az általános csoportmentességi rendeletek (12) szerint nyújtott támogatással, amennyiben az említett rendeletek előírásait és kumulációs szabályait betartják.”

| 21. | A szöveg az alábbi 20a. ponttal egészül ki:






  „20a. | A hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára nyújtott támogatás e közlemény alapján nem értékelhető, kivéve a következőket: i. a támogatást a 3.1–3.3. szakasznak megfelelően hitel vagy garancia formájában, a 3.4. szakaszban meghatározott biztosítékok mellett közvetítő hitelintézeteknek vagy pénzügyi intézményeknek nyújtott közvetett előnyök, valamint ii. a 3.10. szakasz szerinti támogatás, feltéve, hogy a program nem kizárólag a pénzügyi szektor munkavállalóit célozza.” |
| --- | --- | --- |

21.

„20a.

A hitelintézetek és pénzügyi intézmények számára nyújtott támogatás e közlemény alapján nem értékelhető, kivéve a következőket: i. a támogatást a 3.1–3.3. szakasznak megfelelően hitel vagy garancia formájában, a 3.4. szakaszban meghatározott biztosítékok mellett közvetítő hitelintézeteknek vagy pénzügyi intézményeknek nyújtott közvetett előnyök, valamint ii. a 3.10. szakasz szerinti támogatás, feltéve, hogy a program nem kizárólag a pénzügyi szektor munkavállalóit célozza.”

| 22. | A 3.1. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:






  „3.1. | Korlátozott összegű támogatások” |
| --- | --- | --- |

22.

„3.1.

| 23. | A 22. pontban a 16. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben a támogatást adókedvezmény formájában nyújtják, a szóban forgó kedvezmény alapját jelentő adókötelezettség legkésőbb 2020. december 31-ig keletkezett.” |
| --- | --- |

23.

„Amennyiben a támogatást adókedvezmény formájában nyújtják, a szóban forgó kedvezmény alapját jelentő adókötelezettség legkésőbb 2020. december 31-ig keletkezett.”

| 24. | A 23a. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „23a. | Ha egy vállalkozás több ágazatban is tevékenykedik, és ezekre a 22.a) pont és a 23.a) pont szerint eltérő maximális összegek vonatkoznak, az érintett tagállam megfelelő eszközökkel, például számviteli elkülönítéssel biztosítja az említett tevékenységekre vonatkozó felső határok betartását, és azt, hogy a teljes maximális összeg vállalkozásonként ne haladja meg a 800 000 EUR-t. Ha egy vállalkozás a 23.a) pont szerinti ágazatokban tevékenykedik, a teljes maximális összeg vállalkozásonként nem haladhatja meg a 120 000 EUR-t vállalkozásonként.” |
| --- | --- | --- |

24.

„23a.

Ha egy vállalkozás több ágazatban is tevékenykedik, és ezekre a 22.a) pont és a 23.a) pont szerint eltérő maximális összegek vonatkoznak, az érintett tagállam megfelelő eszközökkel, például számviteli elkülönítéssel biztosítja az említett tevékenységekre vonatkozó felső határok betartását, és azt, hogy a teljes maximális összeg vállalkozásonként ne haladja meg a 800 000 EUR-t. Ha egy vállalkozás a 23.a) pont szerinti ágazatokban tevékenykedik, a teljes maximális összeg vállalkozásonként nem haladhatja meg a 120 000 EUR-t vállalkozásonként.”

| 25. | A szöveg az alábbi 24a. ponttal egészül ki:






  „24a. | A 3.2. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.3. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott felső határokat. A kedvezményezett párhuzamosan több, a 3.2. szakasz szerint biztosított intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.” |
| --- | --- | --- |

25.

„24a.

A 3.2. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.3. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott felső határokat. A kedvezményezett párhuzamosan több, a 3.2. szakasz szerint biztosított intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.”

| 26. | A 25.d) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét (13). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában (14);” |
| --- | --- | --- |

26.

„iii.

a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét (13). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában (14);”

| 27. | A 25.e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő indoklással meghaladhatja a 25.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;” |
| --- | --- | --- |

27.

„e)

a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő indoklással meghaladhatja a 25.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;”

| 28. | A 26. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „26. | A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamra és összegre vonatkozó kedvezményes kamatlábak is. Továbbá a jelenlegi körülmények között megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak az alárendelt kölcsönök is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában. Az ilyen adósság a saját tőke vagy hibrid tőke formájában nyújtott támogatáshoz képest kevésbé torzító hatású, mivel működő vállalkozás esetében nem alakítható át automatikusan saját tőkévé. Ezért az alárendelt kölcsön formájában nyújtott támogatásnak (15) meg kell felelnie a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra vonatkozó 3.3. szakasz vonatkozó feltételeinek. Ezenfelül azonban, mivel a tőketámogatáshoz hasonló módon növeli a vállalatok előresorolt adósság vállalására való képességét, esetében egy hitelkockázati felárat és az előresorolt adóssághoz képest egy további összegkorlátot (nagyvállalatok esetében a 27.d) pont i. vagy ii. alpontjában meghatározott összeg egyharmadát, kkv-k esetében pedig annak felét) is alkalmazni kell. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az e felső határokat meghaladó alárendelt kölcsönöket a 3.11. szakasz szerinti COVID-19 feltőkésítési támogatásra vonatkozó feltételekkel összhangban kell értékelni.” |
| --- | --- | --- |

28.

„26.

A jelenlegi körülmények között a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozások likviditáshoz való hozzáférésének biztosításához megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak a korlátozott időtartamra és összegre vonatkozó kedvezményes kamatlábak is. Továbbá a jelenlegi körülmények között megfelelő, szükséges és célzott megoldást kínálhatnak az alárendelt kölcsönök is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában. Az ilyen adósság a saját tőke vagy hibrid tőke formájában nyújtott támogatáshoz képest kevésbé torzító hatású, mivel működő vállalkozás esetében nem alakítható át automatikusan saját tőkévé. Ezért az alárendelt kölcsön formájában nyújtott támogatásnak (15) meg kell felelnie a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra vonatkozó 3.3. szakasz vonatkozó feltételeinek. Ezenfelül azonban, mivel a tőketámogatáshoz hasonló módon növeli a vállalatok előresorolt adósság vállalására való képességét, esetében egy hitelkockázati felárat és az előresorolt adóssághoz képest egy további összegkorlátot (nagyvállalatok esetében a 27.d) pont i. vagy ii. alpontjában meghatározott összeg egyharmadát, kkv-k esetében pedig annak felét) is alkalmazni kell. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az e felső határokat meghaladó alárendelt kölcsönöket a 3.11. szakasz szerinti COVID-19 feltőkésítési támogatásra vonatkozó feltételekkel összhangban kell értékelni.”

| 29. | A szöveg a következő új 26a. ponttal egészül ki:






  „26a. | A 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.2. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott küszöbértékeket. A kedvezményezett egyszerre több, a 3.3. szakasz szerint nyújtott intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 27.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.” |
| --- | --- | --- |

29.

„26a.

A 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás nem halmozható a 3.2. szakasz szerinti, ugyanazon mögöttes hitel tőkeösszegére nyújtott támogatással, és fordítva. A 3.2. és 3.3. szakasz alapján nyújtott támogatás különböző hitelek esetén halmozható, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 25.d) pontban vagy a 27.d) pontban meghatározott küszöbértékeket. A kedvezményezett egyszerre több, a 3.3. szakasz szerint nyújtott intézkedésből is részesülhet, amennyiben a hitelek teljes összege kedvezményezettenként nem haladja meg a 27.d) és e) pontban meghatározott felső határokat.”

| 30. | A 27.d) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét (16). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában (17);” |
| --- | --- | --- |

30.

„iii.

a hitel összege a tagállam által a Bizottságnak benyújtott megfelelő (például bizonyos vállalkozástípusok jellemzőivel összefüggő) indoklással megnövelhető, hogy fedezni tudja kkv-k esetében a következő – a hitelnyújtás időpontjától számított – 18 hónap, nagyvállalatok esetében pedig a következő 12 hónap likviditási szükségletét (16). A likviditási szükségletet a kedvezményezettnek kell megállapítania, nyilatkozat formájában (17);”

| 31. | A 27.e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege – a tagállam által a Bizottságnak benyújtott – megfelelő indoklással meghaladhatja a 27.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;” |
| --- | --- | --- |

31.

„e)

a 2020. december 31-ig lejáró hitelek esetében a hitel tőkeösszege – a tagállam által a Bizottságnak benyújtott – megfelelő indoklással meghaladhatja a 27.d) pont szerinti összeget, amennyiben a támogatás arányossága továbbra is biztosított, amit a tagállam igazol a Bizottság számára;”

| 32. | A szöveg a következő 27a. ponttal egészül ki:






  „27a. | Kedvezményes kamatláb mellett nyújthatók az olyan hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában, ha a kedvezményes kamatláb megfelel legalább az alapkamat és a 27.a) pont szerinti táblázatban említett hitelkockázati felár nagyvállalatok esetében 200 bázisponttal, kkv-k esetében pedig 150 bázisponttal megnövelt összegének. A 27.b) pont szerinti alternatív megoldás az ilyen hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok esetében is alkalmazható. A 27.c), a 27.f) és a 27.g) pontnak is teljesülnie kell. Ha az alárendelt kölcsön összege meghaladja mindkét következő felső határt (18), akkor az eszköz belső piaccal való összeegyeztethetőségét a 3.11. szakasz alapján kell meghatározni:






  i. | nagyvállalat kedvezményezett esetében a 27.d) pont i. alpontja szerint meghatározott éves bérköltség kétharmada, kkv kedvezményezett esetében pedig annak egésze, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

32.

„27a.

Kedvezményes kamatláb mellett nyújthatók az olyan hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok is, amelyek fizetésképtelenségi eljárás esetén alárendeltek a rendes elsőbbségi hitelezők viszonylatában, ha a kedvezményes kamatláb megfelel legalább az alapkamat és a 27.a) pont szerinti táblázatban említett hitelkockázati felár nagyvállalatok esetében 200 bázisponttal, kkv-k esetében pedig 150 bázisponttal megnövelt összegének. A 27.b) pont szerinti alternatív megoldás az ilyen hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok esetében is alkalmazható. A 27.c), a 27.f) és a 27.g) pontnak is teljesülnie kell. Ha az alárendelt kölcsön összege meghaladja mindkét következő felső határt (18), akkor az eszköz belső piaccal való összeegyeztethetőségét a 3.11. szakasz alapján kell meghatározni:

i.

nagyvállalat kedvezményezett esetében a 27.d) pont i. alpontja szerint meghatározott éves bérköltség kétharmada, kkv kedvezményezett esetében pedig annak egésze, vagy

| ii. | nagyvállalat kedvezményezett esetében a 2019. évi teljes forgalom 8,4 %-a, kkv kedvezményezett esetében pedig annak 12,5 %-a.” |
| --- | --- |

ii.

nagyvállalat kedvezményezett esetében a 2019. évi teljes forgalom 8,4 %-a, kkv kedvezményezett esetében pedig annak 12,5 %-a.”

| 33. | A 28. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „28. | Az e közlemény 3.1., 3.2. és 3.3. szakasza szerint garanciák és hitelek formájában támogatás nyújtható a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozásoknak. Ez történhet közvetlenül, vagy hitelintézeteken és más, pénzügyi közvetítőként eljáró pénzügyi intézményeken keresztül. Ez utóbbi esetben teljesülniük kell az alábbi feltételeknek.” |
| --- | --- | --- |

33.

„28.

Az e közlemény 3.1., 3.2. és 3.3. szakasza szerint garanciák és hitelek formájában támogatás nyújtható a hirtelen likviditáshiánnyal küzdő vállalkozásoknak. Ez történhet közvetlenül, vagy hitelintézeteken és más, pénzügyi közvetítőként eljáró pénzügyi intézményeken keresztül. Ez utóbbi esetben teljesülniük kell az alábbi feltételeknek.”

| 34. | A 31. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „31. | A hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk az állami garanciából, illetve a kedvezményes kamatlábú hitelekből eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely az állami garanciák vagy hitelek nélküli állapothoz képest a finanszírozási volumen növelésével, kockázatosabb portfóliók vállalásával, illetve a fedezeti követelmények, a garanciadíjak vagy a kamatlábak csökkentésével a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását.” |
| --- | --- | --- |

34.

„31.

A hitelintézeteknek vagy más pénzügyi intézményeknek a lehető legnagyobb mértékben tovább kell adniuk az állami garanciából, illetve a kedvezményes kamatlábú hitelekből eredő előnyöket a végső kedvezményezetteknek. A pénzügyi közvetítőnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy olyan mechanizmust működtet, amely az állami garanciák vagy hitelek nélküli állapothoz képest a finanszírozási volumen növelésével, kockázatosabb portfóliók vállalásával, illetve a fedezeti követelmények, a garanciadíjak vagy a kamatlábak csökkentésével a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az előnyök végső kedvezményezetteknek való továbbadását.”

| 35. | A 37.j) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „j. | a tesztelési és felskálázási infrastruktúrákat több felhasználó számára elérhetővé kell tenni, és azokhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak;” |
| --- | --- | --- |

35.

„j.

a tesztelési és felskálázási infrastruktúrákat több felhasználó számára elérhetővé kell tenni, és azokhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell hozzáférést biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak;”

| 36. | A szöveg az alábbi 43a. ponttal egészül ki:






  „43a. | Amennyiben egy ilyen program hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények alkalmazottaira is kiterjed, az említett intézményeknek nyújtott támogatásnak – kifejezetten szociális jellegű célkitűzésére tekintettel – nem célja az intézmények életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása (19). Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen támogatás nem minősíthető a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontja és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, valamint nem értékelhető a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján (20).” |
| --- | --- | --- |

36.

„43a.

Amennyiben egy ilyen program hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények alkalmazottaira is kiterjed, az említett intézményeknek nyújtott támogatásnak – kifejezetten szociális jellegű célkitűzésére tekintettel – nem célja az intézmények életképességének, likviditásának vagy fizetőképességének megőrzése vagy helyreállítása (19). Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen támogatás nem minősíthető a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 28. pontja és az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének 29. pontja szerinti rendkívüli állami pénzügyi támogatásnak, valamint nem értékelhető a bankszektorra alkalmazandó állami támogatási szabályok alapján (20).”

| 37. | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:
  „3.11.   Feltőkésítési támogatás









  44. | Ez az ideiglenes keret az uniós állami támogatási szabályokkal összefüggésben meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tagállamok saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában állami támogatást nyújthatnak a COVID-19-járvány miatt pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak (21). Célja annak biztosítása, hogy a gazdaság zavarai ne eredményezzék a COVID-19-járvány előtt életképes vállalkozások szükségtelen kivonulását a piacról. A feltőkésítések ezért nem haladhatják meg a kedvezményezett életképességének biztosításához szükséges minimumot, és nem haladhatják meg az annak eléréséhez szükséges mértéket, hogy visszaállítsák a kedvezményezett tőkestruktúráját a COVID-19-járvány előtti szintre. A nagyvállalatoknak be kell számolniuk arról, hogy a kapott támogatás hogyan támogatja tevékenységüket a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzésekkel – beleértve a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására irányuló uniós célkitűzést – és nemzeti kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- | --- |

37.

„3.11.   Feltőkésítési támogatás

44.

| 45. | A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában, programok részeként vagy egyedi esetekben nyújtott nemzeti állami támogatásra csak egyéb megfelelő megoldás hiányában kerülhet sor. Ezen túlmenően az ilyen instrumentumok kibocsátását szigorú feltételekhez kell kötni, mivel nagymértékben torzítják a vállalkozások közötti versenyt. Következésképpen e beavatkozások csak az érintett vállalat tőkéjében való állami részesedést, az állam ellentételezését és az állam részesedéstől való megválását egyértelműen szabályozó feltételek, irányítási rendelkezések és a versenytorzulást korlátozó megfelelő intézkedések mellett hajthatók végre. Mindezek alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti támogatási intézkedések oly módon történő kialakítása, amely megfelel a tagállami gazdaságok zöld és digitális átalakításával kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzéseknek, lehetővé teszi a fenntarthatóbb hosszú távú növekedést, és ösztönzi a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó elfogadott uniós cél elérését. |
| --- | --- |

45.

3.11.1.   Alkalmazási kör

| 46. | A tagállamok nem pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó, e közlemény szerinti feltőkésítési programjaira és egyedi feltőkésítési támogatásaira (a továbbiakban együttesen: COVID-19 feltőkésítési támogatásra) – ha azok nem tartoznak e közlemény 3.1. szakaszának hatálya alá – a következő feltételeket kell alkalmazni. E feltételek a nagyvállalatokat és a kkv-kat érintő COVID-19- feltőkésítési támogatásra alkalmazandók (22). |
| --- | --- |

46.

| 47. | E feltételek az e közlemény 3.3. szakasza 27a. pontjának i. és ii alpontjában említett mindkét felső határt meghaladó, alárendelt hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

47.

| 48. | COVID-19 feltőkésítési támogatás legfeljebb 2021. június 30-ig nyújtható. |
| --- | --- |

48.

3.11.2.   A támogathatóság és az állami részesedés feltételei

| 49. | A COVID-19 feltőkésítési támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:






  a) | a kedvezményezett az állami beavatkozás nélkül üzleti tevékenysége megszüntetésére kényszerülne, vagy azt csak komoly nehézségekkel tudná fenntartani. Ezek a nehézségek különösen a kedvezményezett hitel/tőke arányának vagy hasonló mutatójának romlásával támaszthatók alá; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

a kedvezményezett az állami beavatkozás nélkül üzleti tevékenysége megszüntetésére kényszerülne, vagy azt csak komoly nehézségekkel tudná fenntartani. Ezek a nehézségek különösen a kedvezményezett hitel/tőke arányának vagy hasonló mutatójának romlásával támaszthatók alá;

| b) | a beavatkozás közérdekből történik, és olyan szociális nehézségek vagy piaci hiányosságok elkerülésére irányul, amelyek a foglalkoztatás jelentős csökkenéséből, egy innovatív vállalat piaci kivonulásából, egy rendszerszinten jelentős vállalat kivonulásából, egy fontos szolgáltatás megszakadásának kockázatából vagy az érintett tagállam által kellően alátámasztott hasonló helyzetekből erednek; |
| --- | --- |

b)

a beavatkozás közérdekből történik, és olyan szociális nehézségek vagy piaci hiányosságok elkerülésére irányul, amelyek a foglalkoztatás jelentős csökkenéséből, egy innovatív vállalat piaci kivonulásából, egy rendszerszinten jelentős vállalat kivonulásából, egy fontos szolgáltatás megszakadásának kockázatából vagy az érintett tagállam által kellően alátámasztott hasonló helyzetekből erednek;

| c) | a kedvezményezett nem képes megfizethető feltételek mellett finanszírozást találni a piacokon, és életképességének biztosításához az érintett tagállam horizontális likviditásfedezeti intézkedései sem elégségesek; valamint |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett nem képes megfizethető feltételek mellett finanszírozást találni a piacokon, és életképességének biztosításához az érintett tagállam horizontális likviditásfedezeti intézkedései sem elégségesek; valamint

| d) | a kedvezményezett nem olyan vállalkozás, amely 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében (23)) már nehéz helyzetben lévőnek minősült. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezett nem olyan vállalkozás, amely 2019. december 31-én (az általános csoportmentességi rendelet értelmében (23)) már nehéz helyzetben lévőnek minősült.

| 50. | A tagállamok COVID-19 feltőkésítési támogatást a Bizottság által jóváhagyott támogatási program keretében csak a leendő kedvezményezett vállalkozások ilyen támogatás iránti írásbeli kérelmét követően nyújthatnak. Az egyedi bejelentési kötelezettség alá tartozó támogatások esetében a tagállamoknak az egyedi támogatás bejelentésekor bizonyítékot kell szolgáltatniuk a Bizottságnak az ilyen írásbeli kérelemről. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Az e szakaszban, valamint a 3.11.4., a 3.11.5., a 3.11.6. és a 3.11.7. szakaszban meghatározott követelmények a COVID-19-cel összefüggő feltőkésítési programokra és egyedi támogatásokra is alkalmazandók. A Bizottság az adott program jóváhagyásakor kérni fogja a 250 millió EUR-s küszöbértéket meghaladó egyedi támogatások külön bejelentését. Az ilyen bejelentések esetében a Bizottság értékelni fogja, hogy a meglévő piaci finanszírozás vagy a meglévő horizontális likviditásfedezeti intézkedések valóban elégtelenek-e a kedvezményezett életképességének biztosításához; hogy az alkalmazott feltőkésítési eszközök és kapcsolódó feltételeik megfelelőek-e a kedvezményezett komoly nehézségeinek kezelésére; hogy a támogatás arányos-e; és hogy az e szakaszban, valamint a 3.11.4., a 3.11.5., a 3.11.6. és a 3.11.7. szakaszban foglalt feltételek teljesülnek-e. |
| --- | --- |

51.

3.11.3.   A feltőkésítési támogatás típusai

| 52. | A tagállamok a feltőkésítési instrumentumok következő két külön csoportját használva nyújthatnak COVID-19 feltőkésítési támogatást:






  a) | tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok, különösen új törzsrészvények vagy elsőbbségi részvények kibocsátása; és/vagy |
| --- | --- | --- |

52.

a)

tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok, különösen új törzsrészvények vagy elsőbbségi részvények kibocsátása; és/vagy

| b) | sajáttőke-komponenssel rendelkező instrumentumok (a továbbiakban: hibrid tőkeinstrumentumok) (24), különösen nyereségrészesedési jogok, csendes részesedések és átváltható fedezett vagy fedezetlen kötvények. |
| --- | --- |

b)

sajáttőke-komponenssel rendelkező instrumentumok (a továbbiakban: hibrid tőkeinstrumentumok) (24), különösen nyereségrészesedési jogok, csendes részesedések és átváltható fedezett vagy fedezetlen kötvények.

| 53. | Az állami beavatkozás a fenti eszközök bármely változatában vagy sajáttőke- és hibridtőke-instrumentumok kombinációjaként is megvalósítható. A tagállamok az említett instrumentumokat piaci ajánlat keretében is lejegyezhetik, ha a kedvezményezettet ily módon támogató állami beavatkozás megfelel a közlemény 3.11. szakaszában meghatározott feltételeknek. A tagállamnak biztosítania kell, hogy az alkalmazott feltőkésítési eszközök és kapcsolódó feltételeik megfelelőek legyenek a kedvezményezett feltőkésítési szükségleteinek kielégítésére, ugyanakkor a lehető legkevésbé torzítsák a versenyt. |
| --- | --- |

53.

3.11.4.   A feltőkésítés összege

| 54. | A támogatás arányosságának biztosítása érdekében a COVID-19 feltőkésítés összege nem haladhatja meg a kedvezményezett életképességének biztosításához szükséges minimumot, és nem mehet túl azon a célon, hogy visszaállítsa a kedvezményezett tőkestruktúráját a COVID-19-járvány előtti, vagyis a 2019. december 31-i helyzetnek megfelelő szintre. A támogatás arányosságának értékelésekor figyelembe kell venni a COVID-19-járvánnyal összefüggésben kapott vagy előirányzott állami támogatásokat. |
| --- | --- |

54.

3.11.5.   Az állam ellentételezése és kilépése

Általános elvek

| 55. | Az állam megfelelő ellentételezést kap a befektetésért. Minél közelebb van az ellentételezés a piaci feltételekhez, annál kisebb az állami beavatkozás által okozott potenciális versenytorzulás. |
| --- | --- |

55.

| 56. | A COVID-19 feltőkésítést a gazdaság stabilizálódásakor vissza kell fizetni. A Bizottság szerint helyénvaló elegendő időt biztosítani a kedvezményezettnek a feltőkésítés visszafizetésére. A tagállamnak mechanizmust kell bevezetnie a visszafizetés fokozatos ösztönzésére. |
| --- | --- |

56.

| 57. | A COVID-19 feltőkésítési támogatás ellentételezését megemelve közelíteni kell azt a piaci árakhoz, ezzel ösztönözve a kedvezményezettet és a többi tulajdonost az állami feltőkésítési támogatás visszafizetésére, és egyben minimalizálva a versenytorzulás kockázatát. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Következésképpen a COVID-19 feltőkésítési támogatásnak az ellentételezés magas szinten történő előírásával megfelelően ösztönöznie kell a vállalkozásokat arra, hogy a piaci feltételek kedvező alakulásakor visszafizessék a támogatást, és más finanszírozási forrásokat keressenek. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Az ellentételezés alábbiakban meghatározott módszereinek alternatívájaként a tagállamok olyan programokat vagy egyedi támogatásokat is bejelenthetnek, amelyek esetében az ellentételezés módszerét a tőkeinstrumentum jellemzőihez és rangsorához igazítják, feltéve, hogy az alternatívák összességében hasonló mértékben ösztönzik az állam kilépését, és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére. |
| --- | --- |

59.

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok ellentételezése

| 60. | Az állami tőkeinjekciót vagy ezzel egyenértékű beavatkozást olyan áron kell végrehajtani, amely nem haladja meg a kedvezményezettnek a tőkeinjekció iránti kérelmet megelőző 15 nap során érvényes átlagos részvényárfolyamát. Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, a becsült piaci értéket független szakértő bevonásával vagy más arányos módszerrel kell megállapítani. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Minden feltőkésítési intézkedésnek tartalmaznia kell egy, az állam ellentételezését növelő lépcsőzetes emelési mechanizmust, hogy ösztönözze a kedvezményezettet az állami tőkeinjekciók visszafizetésére. Az ellentételezés növelése történhet az államnak biztosított további részvények (25) vagy más mechanizmusok formájában, emelési lépcsőnként legalább az állami ellentételezés 10 %-os emelésének megfelelő mértékben (az állam COVID-19 tőkeinjekciójából eredő, vissza nem fizetett részesedés tekintetében):






  a) | A lépcsőzetes emelési mechanizmus először négy évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekcióból eredő tőkerészesedésének legalább 40 %-át. |
| --- | --- | --- |

61.

a)

A lépcsőzetes emelési mechanizmus először négy évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekcióból eredő tőkerészesedésének legalább 40 %-át.

| b) | A lépcsőzetes emelési mechanizmus másodszor hat évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekciójából eredő tőkerészesedésének egészét (26). |
| --- | --- |

b)

A lépcsőzetes emelési mechanizmus másodszor hat évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően aktiválódik, ha az állam nem adta el a COVID-19 tőkeinjekciójából eredő tőkerészesedésének egészét (26).

Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy mind a két emelési lépcsőt egy évvel később, vagyis öt évvel, illetve hét évvel a COVID-19 tőkeinjekciót követően alkalmazzák.

| 62. | A Bizottság jóváhagyhat alternatív mechanizmusokat, feltéve, hogy azok összességében hasonló mértékben ösztönzik az állam kilépését, és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére. |
| --- | --- |

62.

| 63. | A kedvezményezettnek mindenkor lehetőséget kell adni az állam által megszerzett tőkerészesedés visszavásárlására. Annak biztosítása érdekében, hogy az állam megfelelő ellentételezésben részesüljön a befektetésért, a visszavásárlási árnak a következők közül a magasabbnak kell lennie: i. az állam nominális befektetése az alábbi táblázatban szereplőnél 200 bázisponttal magasabb éves kamat formáját öltő ellentételezéssel megnövelve (27); vagy ii. a piaci ár a visszavásárlás időpontjában. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Más lehetőségként az állam bármikor eladhatja részesedését piaci áron a kedvezményezettől eltérő vevőknek. Az ilyen eladáshoz elvben a potenciális vevőkkel való nyílt és megkülönböztetésmentes konzultációra, vagy tőzsdei értékesítésre van szükség. Az állam a meglévő részvényeseknek elővételi jogot biztosíthat a tőkerészesedésnek a nyilvános konzultációból eredő áron történő megvásárlására. |
| --- | --- |

64.

Hibrid tőkeinstrumentumok ellentételezése

| 65. | A hibrid tőkeinstrumentumok általános ellentételezésénél megfelelően figyelembe kell venni a következő elemeket:






  a) | a választott instrumentum jellemzői, ideértve az alárendeltségi szintjét, a kockázatát és valamennyi kifizetési módozatát; |
| --- | --- | --- |

65.

a)

a választott instrumentum jellemzői, ideértve az alárendeltségi szintjét, a kockázatát és valamennyi kifizetési módozatát;

| b) | beépített kilépési ösztönzők (például emelési vagy visszavásárlási záradék); valamint |
| --- | --- |

b)

beépített kilépési ösztönzők (például emelési vagy visszavásárlási záradék); valamint

| c) | megfelelő referencia-kamatláb. |
| --- | --- |

c)

megfelelő referencia-kamatláb.

| 66. | A hibrid tőkeinstrumentumok minimális ellentételezésének – azok részvényjellegű instrumentumokra való átváltásáig – meg kell felelnie legalább az alapkamatláb (az 1 éves IBOR vagy a vele egyenértékű, Bizottság által közzétett ráta (28)) és az alábbiakban meghatározott felár összegének.
  Hibrid tőkeinstrumentumok ellentételezése: 1 éves IBOR +










  A kedvezményezett típusa | 1. év | 2. és 3. év | 4. és 5. év | 6. és 7. év | 8. évtől |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kkv-k | 225 bázispont | 325 bázispont | 450 bázispont | 600 bázispont | 800 bázispont |
| Nagyvállalkozások | 250 bázispont | 350 bázispont | 500 bázispont | 700 bázispont | 950 bázispont |

66.

Hibrid tőkeinstrumentumok ellentételezése: 1 éves IBOR +

A kedvezményezett típusa

1. év

2. és 3. év

4. és 5. év

6. és 7. év

8. évtől

Kkv-k

225 bázispont

325 bázispont

450 bázispont

600 bázispont

800 bázispont

Nagyvállalkozások

250 bázispont

350 bázispont

500 bázispont

700 bázispont

950 bázispont

| 67. | A hibrid tőkeinstrumentumok saját tőkére való átváltását legalább 5 százalékkal az átváltás idején érvényes TERP (jegyzési jogok nélküli elméleti ár) alatt kell elvégezni. |
| --- | --- |

67.

| 68. | A saját tőkévé történő átváltást követően be kell építeni egy, az állam ellentételezését növelő lépcsőzetes emelési mechanizmust, hogy ösztönözze a kedvezményezetteket az állami tőkeinjekciók visszafizetésére. Ha az állam COVID-19 beavatkozásából eredő saját tőke két évvel a saját tőkére való átváltás után továbbra is az állam tulajdonában van, az állam további tulajdoni részesedést kap a kedvezményezettben a COVID-19 hibrid tőkeinstrumentumok állam általi átváltásából eredő fennmaradó részesedésén felül. E további tulajdoni részesedés a COVID-19 hibrid tőkeinstrumentumok állam általi átváltásából eredő fennmaradó részesedés legalább 10 százaléka. A Bizottság jóváhagyhat alternatív lépcsőzetes emelési mechanizmusokat, feltéve, hogy ugyanolyan ösztönző hatással rendelkeznek és hasonló átfogó hatással vannak az állam ellentételezésére. |
| --- | --- |

68.

| 69. | A tagállamok választhatnak olyan árazási módszert, amely kiegészítő emelési vagy visszafizetési záradékot is tartalmaz. Ezeket az elemeket úgy kell kialakítani, hogy ösztönözzék a kedvezményezettnek nyújtott állami feltőkésítési támogatás korai visszafizetését. A Bizottság alternatív árazási módszereket is jóváhagyhat, amennyiben azok a fenti módszerrel számított eredménynél magasabb, vagy ahhoz hasonló ellentételezést produkálnak. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Mivel a hibrid instrumentumok jellege jelentősen eltérő lehet, a Bizottság nem nyújt iránymutatást az instrumentumok minden típusára vonatkozóan. A hibrid instrumentumok esetében mindenképpen követni kell a fent említett elveket, és az ellentételezésnek tükröznie kell az egyes instrumentumok kockázatát. |
| --- | --- |

70.

3.11.6.   Irányítás és az indokolatlan versenytorzulás megelőzése

| 71. | Az indokolatlan versenytorzulás megelőzése érdekében az állami támogatásban részesülő kedvezményezettek nem folytathatnak agresszív kereskedelmi terjeszkedést, és nem vállalhatnak túlzott kockázatokat. Általános elvként minél kisebb a tagállam tőkerészesedése és minél magasabb az ellentételezés, annál kevésbé van szükség biztosítékokra. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Ha a 250 millió EUR-t meghaladó COVID-19 feltőkésítési intézkedés kedvezményezettje jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás legalább egy olyan érintett piacon, ahol tevékenykedik, a tagállamnak kiegészítő intézkedéseket kell javasolnia a tényleges verseny megőrzése érdekében a szóban forgó piacokon. E javaslatok között a tagállam ajánlhatja kimondottan a 139/2004/EK tanácsi rendelet és a 802/2004/EK bizottsági rendelet alapján elfogadható korrekciós intézkedésekről szóló bizottsági közleményben előirányzott strukturális vagy magatartási kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

72.

| 73. | A COVID-19 feltőkésítési támogatásban részesülő kedvezményezettek nem reklámozhatják azt üzleti célokból. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatás legalább 75 %-át nem fizették vissza, a kkv-któl eltérő kedvezményezettek nem szerezhetnek 10 %-osnál nagyobb részesedést versenytársakban vagy más szereplőkben ugyanazon üzletágban, beleértve az upstream és downstream tevékenységeket is. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Az ilyen kedvezményezettek azonban kivételes körülmények között – az összefonódás-ellenőrzés sérelme nélkül – mégis szerezhetnek 10 %-osnál nagyobb részesedést a tevékenységi területükön upstream vagy downstream szereplőkben, de csak akkor, ha ez a részesedésszerzés a kedvezményezett életképességének fenntartásához szükséges. A Bizottság engedélyezheti a felvásárlást, ha az a kedvezményezett életképességének fenntartásához szükséges. A felvásárlás nem hajtható végre azelőtt, hogy a Bizottság határozatot hozna e kérdésben. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Az állami támogatás nem használható fel a már 2019. december 31. előtt gazdasági nehézségekkel küzdő integrált vállalkozások gazdasági tevékenységeinek kereszttámogatására. Az integrált vállalkozásokban egyértelmű számviteli elkülönítést kell bevezetni annak biztosítására, hogy a feltőkésítési intézkedésből nem részesülnek az említett tevékenységek. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatást nem fizetik vissza teljes mértékben, a kedvezményezettek nem fizethetnek osztalékot, nem teljesíthetnek nem kötelező kamatszelvény-kifizetést, és csak az államtól vásárolhatnak vissza részvényeket. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatás legalább 75 %-át nem fizették vissza, a kedvezményezett vezetőségi tagjainak javadalmazása nem haladhatja meg 2019. december 31-én érvényes javadalmazásuk rögzített részét. A feltőkésítéskor vagy azt követően a vezetőség tagjává váló személyek esetében az alkalmazandó korlát a 2019. december 31-én érvényes vezetői javadalmazások közül a legalacsonyabb rögzített javadalmazás. Bónuszok és egyéb változó vagy hasonló javadalmazási elemek semmilyen körülmények között nem fizethetők. |
| --- | --- |

78.

3.11.7.   A feltőkésítésből eredő állami részesedésre vonatkozó exitstratégia és jelentéstételi kötelezettségek

| 79. | Azoknak a kkv-któl eltérő kedvezményezetteknek, amelyek a beavatkozás időpontjában 25 %-nál több saját tőkét kitevő COVID-19 feltőkésítésben részesültek, a tagállami részesedésre vonatkozó hiteles exitstratégiát kell bemutatniuk, kivéve, ha az állami beavatkozás a támogatás nyújtásának napjától számított 12 hónapon belül a saját tőke 25 %-a alá csökken (29). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Az exitstratégiában meg kell határozni:






  a) | a kedvezményezett tervét tevékenységének folytatására és az állam által befektetett források felhasználására vonatkozóan, beleértve az ellentételezésre és az állami befektetés visszafizetésére vonatkozó fizetési ütemezést (együtt: a visszafizetési ütemezés); valamint |
| --- | --- | --- |

80.

a)

a kedvezményezett tervét tevékenységének folytatására és az állam által befektetett források felhasználására vonatkozóan, beleértve az ellentételezésre és az állami befektetés visszafizetésére vonatkozó fizetési ütemezést (együtt: a visszafizetési ütemezés); valamint

| b) | a kedvezményezett és az állam által a visszafizetési ütemezés betartása érdekében teendő intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett és az állam által a visszafizetési ütemezés betartása érdekében teendő intézkedéseket.

| 81. | Az exitstratégiát a támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül el kell készíteni és be kell nyújtani a tagállamnak, és az a tagállam jóváhagyását igényli. |
| --- | --- |

81.

| 82. | A 79–81. pontban foglalt kötelezettségen túlmenően a kedvezményezetteknek a visszafizetési ütemezés ismertetésétől számított 12 hónapon belül, és azt követően 12 havonta jelentést kell tenniük a tagállamnak az ütemezés végrehajtásának előrehaladásáról és a 3.11.6. szakaszban foglalt feltételek teljesüléséről. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Amíg a COVID-19 feltőkésítési támogatást nem fizetik vissza teljes mértékben, a COVID-19 feltőkésítés kkv-któl eltérő kedvezményezettjeinek a támogatás nyújtásának napjától számított 12 hónapon belül, és azt követően 12 havonta információt kell közzétenniük a kapott támogatás felhasználásáról. Ennek mindenekelőtt arról kell információkat tartalmaznia, hogy a kapott támogatás felhasználása hogyan támogatja tevékenységüket a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzésekkel – beleértve a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására irányuló uniós célkitűzést – és nemzeti kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

83.

| 84. | A tagállamnak évente jelentést kell tennie a Bizottságnak a visszafizetési ütemezés végrehajtásáról és a 3.11.6. szakaszban foglalt feltételek teljesüléséről. Amennyiben a kedvezményezett 250 millió EUR-t meghaladó COVID-19 feltőkésítésben részesült, a jelentésnek információt kell tartalmaznia az 54. pontban meghatározott feltételek teljesüléséről. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Ha hat évvel a COVID-19 feltőkésítést követően az állami beavatkozást nem csökkentették a kedvezményezett saját tőkéjének 15 %-a alá, a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatással összhangban szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani a Bizottságnak jóváhagyásra. A Bizottság értékeli, hogy a szerkezetátalakítási tervben felvázolt intézkedések biztosítják-e a kedvezményezett életképességét, figyelembe véve a zöld és digitális átálláshoz kapcsolódó uniós célkitűzéseket és nemzeti kötelezettségeket is, továbbá biztosítják-e az állam anélkül történő kilépését, hogy az a közérdekkel ellentétes mértékben hátrányosan befolyásolná a kereskedelmet. Ha a kedvezményezett nem tőzsdén jegyzett társaság, vagy ha a kedvezményezett kkv, a tagállam dönthet úgy, hogy csak hét évvel a COVID-19 feltőkésítést követően nyújt be szerkezetátalakítási tervet, ha az állami beavatkozás nem csökken a saját tőke 15 %-os szintje alá.” |
| --- | --- |

85.

| 38. | A 44. pont számozása 86. pontra változik, és a következőképpen módosul:






  „86. | A 3.9., a 3.10. és a 3.11. szakasz szerint nyújtott támogatások kivételével a tagállamoknak az e közlemény alapján nyújtott minden egyes egyedi támogatásra vonatkozó információkat (30) az adott támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában (31). A tagállamoknak a 3.11. szakasz alapján nyújtott minden egyes egyedi feltőkésítésre vonatkozó információkat (32) az adott feltőkésítés időpontjától számított 3 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában. A feltőkésítés névértékét kedvezményezettenként kell feltüntetni.” |
| --- | --- | --- |

38.

„86.

A 3.9., a 3.10. és a 3.11. szakasz szerint nyújtott támogatások kivételével a tagállamoknak az e közlemény alapján nyújtott minden egyes egyedi támogatásra vonatkozó információkat (30) az adott támogatás nyújtásától számított 12 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában (31). A tagállamoknak a 3.11. szakasz alapján nyújtott minden egyes egyedi feltőkésítésre vonatkozó információkat (32) az adott feltőkésítés időpontjától számított 3 hónapon belül közzé kell tenniük az átfogó állami támogatási honlapon vagy a Bizottság vonatkozó adatbázisában. A feltőkésítés névértékét kedvezményezettenként kell feltüntetni.”

| 39. | A 45–52. pont számozása 87–94. pontra változik. |
| --- | --- |

39.

| 40. | A 49. pont számozása 91. pontra változik, és helyébe a következő szöveg lép:






  „91. | A Bizottság ezt a közleményt 2020. március 19-től alkalmazza, tekintettel a COVID-19-járvány gazdasági hatására, amely azonnali intézkedést tett szükségessé. Ezt a közleményt a jelenlegi kivételes körülmények indokolják, és 2020. december 31. után nem lesz alkalmazandó, a 3.11. szakasz kivételével, amely 2021. július 1-jéig lesz alkalmazandó. A Bizottság 2020. december 31. előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja a közleményt. Amennyiben ez segítséget jelent, a Bizottság további pontosításokat is adhat a konkrét kérdésekben általa alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban.” |
| --- | --- | --- |

40.

„91.

A Bizottság ezt a közleményt 2020. március 19-től alkalmazza, tekintettel a COVID-19-járvány gazdasági hatására, amely azonnali intézkedést tett szükségessé. Ezt a közleményt a jelenlegi kivételes körülmények indokolják, és 2020. december 31. után nem lesz alkalmazandó, a 3.11. szakasz kivételével, amely 2021. július 1-jéig lesz alkalmazandó. A Bizottság 2020. december 31. előtt – fontos versenypolitikai vagy gazdasági megfontolásokra hivatkozva – felülvizsgálhatja a közleményt. Amennyiben ez segítséget jelent, a Bizottság további pontosításokat is adhat a konkrét kérdésekben általa alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban.”

---

(1)  A Bizottság 2020. március 19-i közleménye, C(2020)1863 (HL C 91I., 2020.3.20., 1. o.).

(2)  A Bizottság 2020. április 3-i közleménye, C(2020) 2215 (HL C 112I., 2020.4.4., 1. o.).

(3)  Lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közlemény, C/2016/2946 (HL C 262., 2016.7.19., 1. o.) 4.2.3. szakaszát.

(4)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a tagállamoknak – Közvetlen külföldi tőkebefektetések, a harmadik országokból származó tőke szabad mozgása és Európa stratégiai eszközeinek védelme az (EU) 2019/452 rendelet (a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló rendelet) alkalmazásának megkezdése előtt, C(2020) 1981 final, 2020.3.25.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79I., 2019.3.21., 1. o.).

(6)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).

(7)  A 2017. június 14-i (EU) 2017/1084 bizottsági rendelettel (HL L 156., 2017.6.20., 1. o.) módosított 651/2014/EU bizottsági rendelet (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(8)  Például: Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról (HL C 200., 2014.6.28., 1. o.). Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról (HL C 25., 2013.1.26., 1. o.). Iránymutatás a regionális állami támogatásokról (2014–2020) (HL C 209., 2013.7.23., 1. o.). A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere (HL C 198., 2014.6.27., 1. o.), valamint a Bizottság közleménye az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (HL C 188., 2014.6.20., 4. o.).

(9)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

(10)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.), a Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.), valamint a Bizottság 1388/2014/EU rendelete (2014. december 16.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások számára nyújtott támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 369., 2014.12.24., 37. o.).

(11)  A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.), a Bizottság 1408/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.), a Bizottság 717/2014/EU rendelete (2014. június 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.), és a Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 114., 2012.4.26., 8. o.).

(12)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet), a Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.), valamint a Bizottság 1388/2014/EU rendelete (2014. december 16.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások számára nyújtott támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 369., 2014.12.24., 37. o.).

(13)  A Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (az általános csoportmentességi rendelet) I. mellékletében meghatározottak szerint.

(14)  A likviditási terv magában foglalhat mind működő tőkét, mind beruházási költségeket.

(15)  Kivéve, ha az ilyen támogatás megfelel az e közlemény 3.1. szakaszában foglalt feltételeknek.

(16)  Az általános csoportmentességi rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint.

(17)  A likviditási terv magában foglalhat mind működő tőkét, mind beruházási költségeket.

(18)  Ha a kamatszelvény-kifizetéseket tőkésítik, ezt figyelembe kell venni a szóban forgó felső határok meghatározásakor, feltéve, hogy az ilyen tőkésítés az intézkedés bejelentésének időpontjában már tervezett vagy előre látható volt. A számításban figyelembe kell venni továbbá a COVID-19-járvánnyal összefüggésben, alárendelt kölcsön formájában nyújtott bármely más állami támogatást is, még akkor is, ha nem tartozik e közlemény hatályába. Az e közlemény 3.1. szakaszának megfelelően nyújtott alárendelt kölcsönöket azonban nem kell figyelembe venni az említett felső határok szempontjából.

(19)  Lásd analógia útján az SA.49554. sz., lakóingatlannal fedezett nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos ciprusi programra (Estia) vonatkozó bizottsági határozat (73) preambulumbekezdését és az SA.53520. sz., görög lakóingatlanvédelmi programra vonatkozó bizottsági határozat (71) preambulumbekezdését.

(20)  Lásd e közlemény 6. pontját.

(21)  A saját tőke és/vagy hibrid tőkeinstrumentumok formájában, de jóval alacsonyabb névértéken történő támogatás nyújtása már az e közlemény 3.1. szakaszában foglalt feltételek szerint is lehetséges.

(22)  Amint azt a közlemény 16. pontja rögzíti, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban lehetőség van alternatív megközelítések bejelentésére is.

(23)  A Szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikkének 18. pontjában szereplő meghatározás szerint (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(24)  A hibrid tőkeinstrumentumok olyan eszközök, amelyek az idegen és a saját tőke jellemzőivel is rendelkeznek. Ilyenek például az átváltható kötvények, amelyek hozama részvényre váltásukig a kötvényekéhez hasonló. A hibrid tőkeinstrumentumok teljes hozamának értékelése tehát egyrészt a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumként generált hozamtól függ, másrészt pedig a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentummá való átváltás feltételeitől.

(25)  További részvények például a feltőkésítés napján kibocsátott átváltható kötvényekkel biztosíthatók, amelyeket a lépcsőzetes emelési mechanizmus aktiválásának napján részvényre váltanak.

(26)  Például ha az emelés az államnak biztosított további részvények formájában valósul meg: Ha az állam részesedése a kedvezményezettben a tőkeinjekciója következtében 40 %, és ha az állam nem adja el a részesedését az előírt időpont előtt, akkor az állam részesedése legalább 0,1 × 40 % = 4 %-kal növekszik, és négy évvel a COVID-19 tőkeinjekció után 44 %-ot, hat évvel a COVID-19 tőkeinjekció után pedig 48 %-ot ér el, ami a többi részvényes részesedésének ennek megfelelő felhígulását eredményezi.

(27)  A 200 bázispontos emelés a 8. évtől nem alkalmazandó.

(28)  Az alapkamatlábak a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) megfelelően kiszámított kamatlábak, amelyek közzétételre kerülnek a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

(29)  A 3.11.7. alszakasz alkalmazásában az állam által nyújtott hibrid instrumentumokat saját tőkeként kell figyelembe venni.

(30)  Vagyis a 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében, a 702/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében és a 2014. december 16-i 1388/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében előírt információkat. A visszafizetendő előlegek, a garanciák, a hitelek, az alárendelt kölcsönök és más támogatási formák esetében az alapul szolgáló eszköz névértékét kedvezményezettenként kell megadni. Az adó- és fizetési kedvezmények esetében az egyedi támogatás összegét tartományokban lehet megadni.

(31)  E nyilvánosan hozzáférhető állami támogatási adatbázis mindenki számára hozzáférhetővé teszi a tagállamok által egyedi támogatásokkal kapcsolatban – az állami támogatásokra vonatkozó európai átláthatósági követelményeknek megfelelően – szolgáltatott adatokat, amelyek a következő internetcímen érhetők el: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu

(32)  Vagyis a 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében, a 702/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében és a 2014. december 16-i 1388/2014/EU bizottsági rendelet III. mellékletében előírt információkat.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/16

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. május 12.

(2020/C 164/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0858 |
| JPY | Japán yen | 116,56 |
| DKK | Dán korona | 7,4577 |
| GBP | Angol font | 0,87773 |
| SEK | Svéd korona | 10,5968 |
| CHF | Svájci frank | 1,0520 |
| ISK | Izlandi korona | 158,70 |
| NOK | Norvég korona | 11,0518 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,423 |
| HUF | Magyar forint | 350,75 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5449 |
| RON | Román lej | 4,8301 |
| TRY | Török líra | 7,5979 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6625 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5178 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4154 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7742 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5357 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 326,17 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,7382 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6933 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5653 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 073,64 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6977 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 54,388 |
| RUB | Orosz rubel | 79,4157 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,854 |
| BRL | Brazil real | 6,2708 |
| MXN | Mexikói peso | 25,8251 |
| INR | Indiai rúpia | 81,5930 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0858

JPY

Japán yen

116,56

DKK

Dán korona

7,4577

GBP

Angol font

0,87773

SEK

Svéd korona

10,5968

CHF

Svájci frank

1,0520

ISK

Izlandi korona

158,70

NOK

Norvég korona

11,0518

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,423

HUF

Magyar forint

350,75

PLN

Lengyel zloty

4,5449

RON

Román lej

4,8301

TRY

Török líra

7,5979

AUD

Ausztrál dollár

1,6625

CAD

Kanadai dollár

1,5178

HKD

Hongkongi dollár

8,4154

NZD

Új-zélandi dollár

1,7742

SGD

Szingapúri dollár

1,5357

KRW

Dél-Koreai won

1 326,17

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,7382

CNY

Kínai renminbi

7,6933

HRK

Horvát kuna

7,5653

IDR

Indonéz rúpia

16 073,64

MYR

Maláj ringgit

4,6977

PHP

Fülöp-szigeteki peso

54,388

RUB

Orosz rubel

79,4157

THB

Thaiföldi baht

34,854

BRL

Brazil real

6,2708

MXN

Mexikói peso

25,8251

INR

Indiai rúpia

81,5930

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/17

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A 2019-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele

(2020/C 164/05)

1.   Bevezetés

2015-ben a Tanács és az Európai Parlament úgy határozott, hogy a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) keretében létrehozza a piaci stabilizációs tartalékot (2). A piaci stabilizációs tartalék 2019 januárjában kezdte meg működését. Létrehozásával azt igyekezték elkerülni, hogy az uniós szén-dioxid-piacon a kibocsátási egységek tekintetében jelentős strukturális többlet alakuljon ki, mivel ez azt a kockázatot hordozza, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer nem tud olyan megfelelő beruházási ösztönzőkkel szolgálni, amelyek elősegítenék az EU kibocsátás-csökkentési céljainak költséghatékony elérését. Célja továbbá, hogy az EU ETS-t ellenállóbbá tegye a kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiánnyal szemben, lehetővé téve az EU ETS piacának rendezett működését.

A határozat értelmében 2017-től kezdődően a Bizottságnak minden év május 15-éig közzé kell tennie a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát (TNAC). Ez a számadat határozza meg, hogy az árverésre szánt kibocsátási egységek egy részét a tartalékba kell-e helyezni vagy a tartalékból fel kell-e szabadítani.

2019. május 14-én a Bizottság közzétette a 2018-ban forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát, amely 1,65 milliárd egység volt (3). A piaci stabilizációs tartalék szabályainak megfelelően e közzétételt követően, a 2019. szeptember 1. és 2020. augusztus 31. közötti időszakban (4)397 178 358 kibocsátási egységet kellett a tartalékba helyezni az árverésre szánt kibocsátási egységek mennyiségének csökkentése révén.

Ez a közlemény a 2019. évre vonatkozik, és ez a negyedik olyan dokumentum, amely a piaci stabilizációs tartalék működése céljából közzétételre kerül. Tartalmazza a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát, és részletesen bemutatja, hogy ez a szám hogyan került kiszámításra. E kiadvány meghatározza a 2020 szeptembere és 2021 augusztusa között a tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számát.

2.   A piaci stabilizációs tartalék működése

A piaci stabilizációs tartalék automatikusan működésbe lép, amint a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghalad egy előre meghatározott tartományt. Az egységek akkor kerülnek a tartalékba, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja a 833 milliós küszöbértéket. Az egységek akkor szabadulnak fel a tartalékból, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma nem éri el a 400 milliós küszöbértéket. Gyakorlati szempontból az egységek oly módon kerülhetnek a tartalékba, hogy kevesebb egység kerül árverésre, és úgy szabadulnak fel onnan, hogy a jövőben 100 millióval több egység kerül árverésre.

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma határozza meg, hogy bizonyos mennyiségű egység a tartalékba kerül, illetve onnan felszabadul, éppen ezért a tartalék működése szempontjából kulcsfontosságú e szám közzététele.

Az EU ETS (5) felülvizsgálatának összefüggésében jelentősen módosult a piaci stabilizációs tartalék működése. A 2019 és 2023 közötti időszakban átmenetileg meg fog duplázódni, vagyis 12 %-ról 24 %-ra fog nőni azon forgalomban lévő kibocsátási egységek aránya, amelyek meghatározzák az abban az esetben a tartalékba helyezendő egységek számát, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja a 833 milliós küszöbértéket. Emellett 2023-tól kezdődően a piaci stabilizációs tartalékban lévő, az előző évben árverésre bocsátott mennyiségen felüli kibocsátási egységek már nem lesznek érvényesek.

E közlemény alapján tehát a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma 24 %-ának (6) megfelelő számú kibocsátási egység a 2020. szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban a tartalékba kerül. Ugyanekkora mennyiség levonásra kerül a tagállamok és az Egyesült Királyság árverésre bocsátandó mennyiségeiből, méghozzá árverési részarányuk alapján. Ezzel összefüggésben megemlítendő, hogy a szolidaritás és a növekedés céljának szem előtt tartásával az Unión belül átcsoportosított kibocsátási egységeket e részarány meghatározása szempontjából 2025. december 31-ig nem kell figyelembe venni.

3.   A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma „a 2008. január 1-je óta eltelt időszakban kiutalt kibocsátási egységek összesített száma, beleértve a szóban forgó időszakban a 2003/87/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kiutalt kibocsátási egységek számát és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények által az adott év december 31-ig a kibocsátások tekintetében nemzetközi jóváírás igénybevételére vonatkozóan gyakorolt jogokat, valamint levonva az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2008. január 1. és az adott év december 31. közötti ellenőrzött kibocsátásának tonnában kifejezett összesített mennyiségét, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységek számát, valamint a tartalékban található kibocsátási egységek számát.”

Vagyis röviden a forgalomban lévő kibocsátási egységeknek a piaci stabilizációs tartalékba való helyezés és onnan való felszabadítás szempontjából releváns számát a következő képlettel kell kiszámítani:

A FORGALOMBAN LÉVŐ KIBOCSÁTÁSI EGYSÉGEK TELJES SZÁMA (TNAC) = kínálat – (kereslet + a piaci stabilizációs tartalékba helyezett egységek)

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát három tényező határozza meg: az első a 2008. január 1-je óta a kínálati oldalon szereplő kibocsátási egységek; a második a kibocsátási egységek iránti kereslet (a leadott és törölt kibocsátási egységek száma); a harmadik pedig a tartalékba helyezett egységek száma.

Az (EU) 2015/1814 határozatnak megfelelően a légiközlekedési kibocsátási egységeket és a légiközlekedési tevékenységből származó, hitelesített kibocsátásokat ebben az összefüggésben nem kell figyelembe venni.

3.1.   Kínálat

A piacon kínált kibocsátási egységek számát öt tényező határozza meg:

| — | a 2008. 12. hótól kezdve (2. szakasz) tartalékolt kibocsátási egységek száma, |
| --- | --- |

—

a 2008. 12. hótól kezdve (2. szakasz) tartalékolt kibocsátási egységek száma,

| — | a 2013. január 1-jétől kezdődően 2019. december 31-ig térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek száma (7), ideértve az új belépők részére fenntartott tartalékból (NER-ből) kiosztott egységeket is, |
| --- | --- |

—

a 2013. január 1-jétől kezdődően 2019. december 31-ig térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek száma (7), ideértve az új belépők részére fenntartott tartalékból (NER-ből) kiosztott egységeket is,

| — | a 2013. január 1. (8) és 2019. december 31. (9) között árverésre bocsátott kibocsátási egységek száma, beleértve a 2014–2016-os időszakban árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységeket, valamint a 2018. május 15-i és 2019. május 14-i bizottsági közlemények alapján 2019-ben árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységeket, |
| --- | --- |

—

a 2013. január 1. (8) és 2019. december 31. (9) között árverésre bocsátott kibocsátási egységek száma, beleértve a 2014–2016-os időszakban árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységeket, valamint a 2018. május 15-i és 2019. május 14-i bizottsági közlemények alapján 2019-ben árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységeket,

| — | az Európai Beruházási Bank (EBB) által a „NER 300 program” céljából pénzesített kibocsátási egységek, |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Bank (EBB) által a „NER 300 program” céljából pénzesített kibocsátási egységek,

| — | a létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2019. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírási jogosultságok. |
| --- | --- |

—

a létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2019. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírási jogosultságok.

Az EU ETS 2. szakaszából tartalékolt kibocsátási egységek száma 1 749 540 826 (10). A tartalékolt egységek ezen összmennyisége az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2. szakaszában kibocsátott azon egységek teljes számát jelenti, amelyeket nem adtak át hitelesített kibocsátások fedezése céljából, illetve nem töröltek. A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának meghatározása szempontjából tehát ez a szám a 2013–2020-as időszak (3. szakasz) kezdetén, 2013. január 1-jén forgalomban lévő kibocsátási egységek számát jelenti, és a számításban így kerül figyelembevételre.

A 2013. január 1. és 2019. december 31. között térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek száma, a NER-ből kiosztott kibocsátási egységeket is beleértve 5 850 263 308 (11).

A közös aukciós platformon és a releváns saját aukciós platformokon (12) rendezett árverésekről készült jelentések szerint a 2013. január 1. és 2019. december 31. között – többek között az ún. „korai aukciókon” – árverésre bocsátott kibocsátási egységek száma 5 229 748 000.

A 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek száma az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban 900 000 000.

A 2018. május 15-i és a 2019. május 14-i bizottsági közlemény alapján az árverésre bocsátott mennyiségekből 2019-ben levont kibocsátási egységek száma 264 731 936, illetve 132 392 786 volt.

Az EBB a NER 300 program céljából 300 000 000 egységet pénzesített (13).

A létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2019. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírási jogosultságok 450 221 816 egységnek felelnek meg (14).

3.2.   Kereslet

A keresletet a következők alkotják: a létesítmények 2013. január 1. (15) és 2019. december 31. közötti hitelesített összkibocsátása, azaz 12 193 929 203 egység (16), valamint az ugyanezen időszak alatt törölt egységek, amelyek száma 348 581.

3.3.   A piaci stabilizációs tartalékba helyezett egységek száma

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátott mennyiségekből levont 900 millió kibocsátási egységet a 2019. január 1-jei induláskor tartalékba helyezték.

A Bizottság 2018. május 15-i közleményét (17) követően a 2019. január 1. és 2019. augusztus 31. közötti időszakban 264 731 936 kibocsátási egységet helyeztek tartalékba.

A Bizottság 2019. május 14-i közleményét (18) követően a 2019. szeptember 1. és 2019. december 31. közötti időszakban 132 392 786 kibocsátási egységet helyeztek tartalékba.

A 2019. december 31-ig tartó időszakban ezáltal összesen 1 297 124 722 kibocsátási egység kapott helyet a tartalékban.

3.4.   A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma

Az eddigiek alapján a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma: 1 385 496 166.

4.   Következtetés

A piaci stabilizációs tartalék szabályainak megfelelően – a 2020. szeptember 1-jétől 2021. augusztus 31-ig tartó – 12 hónap alatt összesen 332 519 080 kibocsátási egység kerül a piaci stabilizációs tartalékba.

Következő alkalommal 2021 májusában kerül közzétételre közlemény, amely a 2021 szeptembere és 2022 augusztusa között a tartalékba helyezendő egységek számát fogja tartalmazni.

Áttekintés

| Kínálat | |
| --- | --- |
| a) | A 2. szakaszból származó tartalékolás |

Kínálat

a)

A 2. szakaszból származó tartalékolás

1 749 540 826

| b) | A 2013. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakban térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek, a NER-ből származókat is beleértve |
| --- | --- |

b)

A 2013. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakban térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységek, a NER-ből származókat is beleértve

5 850 263 308

| c) | A 2013. január 1. és 2019. december 31. között árverésre bocsátott kibocsátási egységek teljes száma, a korai aukciókat is beleértve |
| --- | --- |

c)

A 2013. január 1. és 2019. december 31. között árverésre bocsátott kibocsátási egységek teljes száma, a korai aukciókat is beleértve

5 229 748 000

| d) | A 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek száma |
| --- | --- |

d)

A 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek száma

900 000 000

| e) | Az árverésre bocsátandó mennyiségekből a 2018. május 15-i és a 2019. május 14-i bizottsági közlemény alapján 2019-ben levont kibocsátási egységek száma |
| --- | --- |

e)

Az árverésre bocsátandó mennyiségekből a 2018. május 15-i és a 2019. május 14-i bizottsági közlemény alapján 2019-ben levont kibocsátási egységek száma

397 124 722

| f) | Az Európai Beruházási Bank által a „NER 300 program” céljából pénzesített kibocsátási egységek száma |
| --- | --- |

f)

Az Európai Beruházási Bank által a „NER 300 program” céljából pénzesített kibocsátási egységek száma

300 000 000

| g) | A létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2019. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírási jogosultságok |
| --- | --- |

g)

A létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2019. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírási jogosultságok

450 221 816

Összesen (kínálat)

14 876 898 672

Kereslet

| a) | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2013. január 1. és 2019. december 31. közötti hitelesített kibocsátása tonnában |
| --- | --- |

a)

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2013. január 1. és 2019. december 31. közötti hitelesített kibocsátása tonnában

12 193 929 203

| b) | A 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében 2019. december 31-ig törölt kibocsátási egységek száma |
| --- | --- |

b)

A 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében 2019. december 31-ig törölt kibocsátási egységek száma

348 581

Összesen (kereslet)

12 194 277 784

A piaci stabilizációs tartalékba helyezett egységek száma

A tartalékba helyezett kibocsátási egységek száma

1 297 124 722

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma

1 385 496 166

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

(3)  Lásd: a Bizottság C(2019) 3288 final közleményét, amely a következő címen érhető el: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/reform/docs/c_2019_3288_en.pdf

(4)  A piaci stabilizációs tartalékhoz az egyes tagállamok által a 2019. szeptember 1. és december 31. közötti, valamint a 2020. január 1. és augusztus 31. közötti időszakban nyújtott hozzájárulásokat az európai szén-dioxid-piac működéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, 2019. október 31-én közzétett bizottsági jelentés (COM(2019) 557 final) ismertette.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.).

(6)  Havi 2 %-ot tesz ki.

(7)  Az Egyesült Királyság 2019. január 1-jétől felfüggesztette a térítésmentes kiosztást. A 2019. évi térítésmentes kiosztást 2020. februárban szabadították fel, ezért azt 2019. december 31-ig nem vették figyelembe a kibocsátásiegység-kínálat kiszámításánál (lásd a központi tisztviselőnek a kibocsátási egységek térítésmentes kiosztásához, árverezéséhez és nemzetközi jóváírások ellenében történő megszerzéséhez kapcsolódóan az Egyesült Királyságra vonatkozó folyamatok európai uniós ügyleti jegyzőkönyv általi elfogadásának ideiglenes felfüggesztése céljából történő utasításáról szóló, 2018. december 17-i bizottsági határozatot (C(2018) 8707)). A térítésmentes kiosztást a jövő évi számításnál veszik majd figyelembe.

(8)  Ebbe a mennyiségbe beleszámítanak az úgy nevezett „korai aukciók”, azaz a 2013–2020-as időszakra érvényes, 2013. január 1-je előtt árverésre bocsátott egységek.

(9)  Az Egyesült Királyság 2019. január 1-jétől a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését is felfüggesztette. Az Egyesült Királyság 2020 márciusában folytatta a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítését, ezért azt 2019. december 31-ig nem vették figyelembe a kibocsátásiegység-kínálat kiszámításánál. Az árverés útján történő értékesítést a jövő évi számításnál veszik majd figyelembe.

(10)  Lásd a 2015. évi szén-dioxid-piaci jelentést; COM(2015) 576.

(11)  Az európai uniós ügyletlista (EUTL) 2020. április 1-jei kivonata alapján.

(12)  A következő címeken érhető el: http://www.eex.com/en/products/environmental-markets/emissions-auctions/archive és https://www.theice.com/marketdata/reports/148

(13)  Első lépésben 200 millió egységet – ezeket 2011-ben és 2012-ben értékesítették –, majd további 100 millió egységet – ezeket 2013-ban és 2014-ben értékesítették. További részletek: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/lowcarbon/ner300/docs/summary_report_ner300_monetisation_en.pdf

(14)  Az EUTL 2020. április 1-jei kivonata alapján.

(15)  A 2008–2012-es időszak hitelesített kibocsátásadatai tekintetében lásd a tartalékolt egységek összmennyiségére vonatkozó magyarázatot (3.1. szakasz).

(16)  A hitelesített kibocsátások összmennyisége az EUTL 2020. április 1-jei kivonatán alapul, mivel így figyelembe vehetők a 2020. március 31-ig bejelentett hitelesített kibocsátások. Az ezen időpontot követően bejelentett kibocsátások tehát ezen összmennyiségben nem szerepelnek.

(17)  C(2018) 2801.

(18)  C(2019) 3288.

---

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/21

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését szolgáló, átfogó uniós szakpolitikára irányuló cselekvési tervről

(2020/C 164/06)

I.   Bevezetés

A Bizottság határozottan elkötelezett a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem mellett, mind az EU-n belül, mind világszerte. Az Európai Unióban zéró toleranciát kell tanúsítani az illegális pénzáramlásokkal szemben. A bűncselekmények számának közelmúltbeli növekedése a Covid19-pandémia összefüggésében (1) rámutat arra, hogy a bűnözők minden lehetőséget kihasználnak, hogy illegális tevékenységeket folytassanak a társadalom kárára. Az EU-nak ugyanilyen eltökéltnek kell lennie annak biztosítása iránt, hogy a bűnözők ne jussanak jövedelemhez az ilyen bűncselekményekből.

Az elmúlt harminc évben az EU szilárd, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (2) által alátámasztott szabályozási keretet dolgozott ki a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemhez. Az uniós szabályok széles hatókörűek és túlmutatnak a Pénzügyi Akció Munkacsoport (3) (a továbbiakban: FATF) által elfogadott nemzetközi standardokon. Az e szabályok hatálya alá tartozó vállalkozások és szakmák köre folyamatosan bővült.

A közelmúltbeli jogalkotási fejlemények a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós keretének megerősítésére irányultak. Ezek közé tartoznak a következők: a negyedik pénzmosási irányelv módosításai, melyeket az ötödik pénzmosási irányelv (4) vezetett be, az Európai Bankhatóság megbízatásának kiterjesztése (5), a készpénzellenőrzésre 2021 júniusától alkalmazandó új rendelkezések (6), a tőkekövetelményekről szóló irányelv (CRDV) módosításai (7), a bűnüldöző hatóságok pénzügyi információkhoz való hozzáférésére vonatkozó új szabályok (8), valamint a pénzmosáshoz kapcsolódó bűncselekmények és szankciók harmonizált meghatározása (9).

Továbbá, az EU létrehozott egy új, átfogó rendszert a visszaélést bejelentő személyek védelmére, melyet 2021 decemberéig kell átültetni (10), és amely kiegészíti a negyedik pénzmosási irányelvben foglalt, a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó meglévő szabályokat. Az új rendszer erősíteni fogja a nemzeti és uniós hatóságok arra való képességét, hogy megelőzzék, felderítsék és kezeljék többek között a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szabályok megsértését.

Mindazonáltal egyre nagyobb az egyetértés abban, hogy a keretet jelentősen javítani kell. Megoldást kell találni a keret alkalmazásában mutatkozó jelentős eltérésekre és a szabályok érvényesítésével kapcsolatos súlyos hiányosságokra.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós keretének jobb végrehajtása felé című közleményében (11) és az azt kísérő, 2019. júliusi jelentésekben a Bizottság meghatározta azokat az intézkedéseket, amelyek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem átfogó uniós keretének biztosításához szükségesek. Ezek közé tartozik a meglévő szabályok jobb végrehajtása, egy részletesebb és harmonizált szabálykönyv, a magas színvonalú és következetes felügyelet, többek között konkrét felügyeleti feladatoknak egy uniós szervre történő átruházása révén, valamint a központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolása, továbbá a pénzügyi információs egységek (FIU) munkájának koordinálását és támogatását szolgáló erősebb mechanizmus.

Ezt az elképzelést az Európai Parlament és a Tanács is támogatja. 2019. szeptember 19-i állásfoglalásában (12) az Európai Parlament kijelentette, hogy további lendületet kell adni azoknak a kezdeményezéseknek, amelyek uniós szinten megszilárdíthatják a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos fellépéseket, és felszólította a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az uniós szabályok átültetését. A Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2019. december 5-én következtetéseket (13) fogadott el a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem stratégiai prioritásairól, és felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen további intézkedésekkel lehetne javítani a hatályos keretet.

A Bizottság olyan átfogó, a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni politikát tervez végrehajtani, amely igazodik az EU számára jelenleg kihívást jelentő konkrét fenyegetésekhez, kockázatokhoz és sebezhetőségekhez (14), és úgy van kialakítva, hogy az innováció figyelembevételével hatékonyan fejlődhessen. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó erősebb keret még inkább elő fogja mozdítani az uniós pénzügyi rendszer integritását, amire szükség van a bankunió, valamint a gazdasági és monetáris unió kiteljesítéséhez és megvalósításához.

Pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet szolgáló rendszert kell létrehozni egy olyan alapos hatásvizsgálat alapján, amely figyelembe veszi az alapvető jogokra gyakorolt hatásokat is. A prudenciális banki szabályozás és felügyelet terén bevezetett reformok példájára építve a rendszernek egy harmonizált szabálykönyvre és egy olyan uniós szintű felügyeleti hatóságra kell épülnie, amely a magas színvonalú és következetes felügyeletnek az egységes piacon történő biztosítása érdekében szorosan együttműködik az illetékes nemzeti hatóságokkal. Ennek együtt kell járnia a pénzügyi információs egységek hatékonyságát fokozó uniós támogatási és koordinációs mechanizmus létrehozásával, valamint a nemzeti központi bankszámla-nyilvántartások összekapcsolásával, ami felgyorsítja a bűnüldöző hatóságok és a pénzügyi információs egységek bankszámla-információkhoz való, határokon átnyúló hozzáférését.

Ez a cselekvési terv felvázolja, hogy a Bizottság az alábbi hat pillérre alapozva miként tervezi megvalósítani ezeket a célkitűzéseket:

| — | a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtásának biztosítása;

| — | a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes uniós szabálykönyvének létrehozása; |
| --- | --- |

—

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes uniós szabálykönyvének létrehozása;

| — | a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének megvalósítása; |
| --- | --- |

—

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének megvalósítása;

| — | támogatási és együttműködési mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára; |
| --- | --- |

—

támogatási és együttműködési mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára;

| — | az uniós szintű büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és információcsere; |
| --- | --- |

—

az uniós szintű büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és információcsere;

| — | a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keret nemzetközi dimenziójának megerősítése. |
| --- | --- |

—

a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keret nemzetközi dimenziójának megerősítése.

II.   A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtásának biztosítása

Az első prioritás annak biztosítása, hogy a tagállamok, az illetékes hatóságok és a kötelezett szolgáltatók szigorúan és hatékonyan végrehajtsák a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályokat. Ehhez több fronton kell cselekedni.

A pénzmosási irányelv hatékony átültetésének és végrehajtásának biztosítása

A negyedik pénzmosási irányelv átültetésével kapcsolatban a Bizottság kötelezettségszegési eljárásokat indított valamennyi tagállam ellen az irányelv teljes körű átültetésének elmulasztása miatt. Számos tagállam új jogszabályok elfogadásával reagált az ilyen kötelezettségszegési eljárásokra, ami a releváns kötelezettségszegési eljárások lezárásához vezetett. A többi tagállammal szembeni kötelezettségszegési eljárások még mindig folyamatban vannak. 2021 közepére készül el a negyedik pénzmosási irányelv tagállamok általi eredményes alkalmazását értékelő tanulmány, melynek eredményeit a Bizottság be fogja építeni a negyedik pénzmosási irányelv eredményes alkalmazásáról szóló jelentésébe (15).

Az ötödik pénzmosási irányelv 2020. január 10-ig esedékes átültetésével kapcsolatban a Bizottság már számos kötelezettségszegési eljárást indított azon tagállamok ellen, amelyek nem jelentettek be átültetési intézkedéseket. A Bizottság szorosan nyomon fogja követni, hogy a tagállamok létrehozzák-e a központi bankszámla-mechanizmusokat és a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvántartásokat annak biztosítására, hogy azok kiváló minőségű adatokat tartalmazzanak.

Már megkezdődött a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvántartások összekapcsolása, amely 2021-ben lesz működőképes. A Bizottság 2021-ben kiadja a 3. szupranacionális kockázatértékelést, melynek eredményei beépülnek a kockázatalapú megközelítésbe.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzését és az ellenük folytatott küzdelmet szolgáló tagállami kapacitások nyomon követése

A pénzmosás nemcsak az EU pénzügyi rendszerének stabilitására, hanem a gazdaságra, a jó kormányzásra és a befektetői bizalomra nézve is káros. Az európai szemeszter ciklusában a Bizottság elemzi, hogyan alkalmazzák a gyakorlatban a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni szabályokat a tagállamokban. A Tanács ennek alapján fogadja el a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos országspecifikus ajánlásait. A Bizottság emellett a strukturálisreform-támogató programján keresztül technikai támogatást nyújt a tagállamoknak az említett szükséges reformok végrehajtásához, melyek célja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós rendszere néhány legfontosabb hiányosságának megszüntetése. Ezek közé tartoznak a következők: létszámhiány az illetékes hatóságoknál, a kockázatalapú megközelítés alkalmazásának hiányosságai, a fedőcégekkel való visszaélésből eredő kockázatok csökkentése, az aranyvízumok és az állampolgársági programok.

Az Európai Bankhatóság (EBH)

Az EBH megbízatását a közelmúltban megerősítették az (EU) 2019/2175 rendelettel (16), melynek értelmében az EBH feladatai közé tartozik valamennyi uniós pénzügyi szolgáltató és illetékes hatóság pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni erőfeszítéseinek irányítása, összehangolása és nyomon követése is. Az EBH arra is felhatalmazást kap, hogy uniós szintű adatbázist hozzon létre a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kockázatokról és felügyeleti intézkedésekről, továbbá elvégzi az illetékes hatóságokra vonatkozó kockázatértékelést, és szükség esetén felkéri a hatóságokat vizsgálatok lefolytatására, és arra, hogy mérlegeljék az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalát. A Bizottság elvárja, hogy az EBH teljes mértékben éljen megerősített hatásköreivel, különösen annak vizsgálata tekintetében, hogy valamely nemzeti felügyeleti hatóság a feladatai ellátása során megsértette-e az uniós jogot. Az EBH már megkezdte a végrehajtás felülvizsgálatát, az első jelentést 2020 februárjában tette közzé (17). Az említett jelentés számos kihívásra mutat rá, és megállapítja, hogy „az illetékes hatóságok által a bankok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletével kapcsolatban alkalmazott megközelítések nem mindig voltak eredményesek”.

A IV. szakaszban foglaltaknak megfelelően az uniós szintű felügyeleti hatóság létrehozása fokozni fogja a szabályok betartását. Ez biztosítani fogja megfelelő intézkedések meghozatalát, melyek elsődleges célja a pénzmosás megelőzése, és amennyiben ez nem lehetséges, a hatékony szankciók kiszabása. Az új, uniós szintű felügyeleti hatóságot úgy kell kialakítani, hogy rendelkezzen a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemhez szükséges kompetenciákkal, vizsgálati kapacitással és hatáskörrel, továbbá olyan döntéshozatali struktúrával, amely lehetővé teszi számára a szabályok hatékonyabb végrehajtását, és gyanús esetekben az egységes szabálykönyv hatékony alkalmazásának biztosítását célzó preventív fellépést. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó tagállami keretek hatékonyságát értékelő helyszíni ellenőrzések döntő szerepet töltenek be abban, hogy Unió-szerte minőségi standardok jöjjenek létre.

| A Bizottság továbbra is biztosítani fogja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni szabályok teljes körű és helyes átültetését, és 2020 második negyedévében országspecifikus ajánlásokat fog előterjeszteni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozóan. |
| --- |

A Bizottság továbbra is biztosítani fogja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni szabályok teljes körű és helyes átültetését, és 2020 második negyedévében országspecifikus ajánlásokat fog előterjeszteni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozóan.

III.   Részletes szabálykönyv kidolgozása

Az uniós jogi keret széles hatókörű. Fokozatosan kibővítette az ún. kötelezett szolgáltatók körét (18) és az alapbűncselekmények listáját, nagyobb hangsúlyt fektetett a tényleges tulajdonosokra és a kockázatalapú megközelítésre, valamint nagymértékben felszámolta az érintett hatóságok közötti kommunikáció és együttműködés akadályait. Ez a keret átfogó szabályozási környezetet biztosít a tagállamok számára a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemhez.

Az uniós jogszabályok tekintetében jelenleg alkalmazott megközelítés azonban azt eredményezte, hogy a tagállamok eltérően hajtották végre a keretet, és részben olyan további követelményeket határoztak meg, amelyek túlmutatnak az uniós jogban előírtakon. Az ilyen intézkedések közé tartozik például a további kötelezett szolgáltatók – például a közösségi finanszírozási platformok vagy gyémántkereskedők – azonosítása, a pénzügyi információs egységek felhatalmazása vagyoni eszközök befagyasztására, továbbá a készpénzfizetést korlátozó intézkedések bevezetése (19). Ennek következménye, hogy a jogi környezet széttöredezett az EU-ban, ami további költségeket és terheket ró a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtókra, vagy szabályozási arbitrázshoz vezet a vállalkozások körében, ami azt jelenti, hogy abban az országban jegyeztetik be magukat, ahol lazábbak a szabályok.

Mivel az alkalmazandó szabályok és a határokon átnyúló kérdésekkel kapcsolatos felelősségmegosztás nincsenek kellően részletezve, a tagállamok eltérően értelmezik az irányelvet. Az illetékes hatóságok (a pénzügyi információs egységek, a felügyeletek, a bűnüldöző hatóságok, valamint a vám- és adóhatóságok) közötti nem megfelelő belföldi és határokon átnyúló együttműködés potenciális joghézagokat teremt, amelyeket a bűnözők kihasználhatnak. Az európai felügyeleti hatóságok megállapították (20) továbbá, hogy a felügyelettel kapcsolatos szabályozási megközelítésekben és a kockázatalapú megközelítés alkalmazásában mutatkozó eltérések aláássák a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtását, növelik a vállalkozások költségeit, emellett gyengítik a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keret zavartalan működését. Ez különösen fontos a pénzügyi technológia (FinTech) területén, és az EBH javasolta a Bizottságnak, hogy harmonizálja az említett cégekre alkalmazandó követelményeket (21), amennyiben azok pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási kockázatot jelentenek.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós jogszabályoknak részletesebbeknek és pontosabbaknak kell lenniük, és nem eredményezhetnek eltéréseket a végrehajtásban. A tagállamok által a pénzmosási irányelvek átültetésekor előírt bizonyos további követelmények azonban hozzájárulhatnak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keret megerősítéséhez, és beépíthetők a jövőbeli uniós szabálykönyvbe. A szabályok értelmezésében és alkalmazásában mutatkozó eltérések korlátozása érdekében a pénzmosási irányelv egyes részeit rendeletben meghatározott, közvetlenül alkalmazandó rendelkezésekké kell átalakítani. Ennek magában kell foglalnia legalább a kötelezett szolgáltatók jegyzékét, az ügyfél-átvilágítási követelményeket, a belső kontrollokat és a bejelentési kötelezettségeket meghatározó rendelkezéseket, valamint a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvántartásokra és a központi bankszámla-mechanizmusokra vonatkozó rendelkezéseket. Mérlegelni kellene a kiemelt közszereplők azonosítása során követendő harmonizáltabb megközelítést is. Különös figyelmet kell fordítani a rendszer hatékonyságára azáltal, hogy valamennyi kötelezett szolgáltatóra vonatkozóan részletesebben meg kell határozni a felügyelet struktúráját és feladatait, valamint a pénzügyi információs egységek feladatait (lásd a következő szakaszokat). A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem integrált uniós rendszeréhez a közvetlen felügyelet megkönnyítése érdekében kellően részletes szabálykönyvre is szükség lesz.

Emellett a konkrét szabályok tekintetében további harmonizáció érhető el a részletesebb szabályok felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási jogi aktusok révén történő elfogadásával a változó helyzetekhez való alkalmazkodás érdekében.

Az uniós jogszabályok hatályát ki kell terjeszteni a technológiai innovációval és a nemzetközi standardok fejlődésével járó hatások kezelésére. A nemzetközi szintű munka szükségessé teszi a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó szabályok ágazati vagy szervezeti hatályának kiterjesztését a virtuális fizetőeszköz-szolgáltatókra, és annak értékelését, hogy az említett szabályok hogyan alkalmazhatóak rájuk (22). Az egyéb intézkedések közé tartozhat a digitális azonosítás használatának megkönnyítése a távoli ügyfélazonosítás és az ügyfél személyazonosságának ellenőrzése, továbbá az üzleti kapcsolatok távoli létesítése érdekében, vagy a nagy összegű készpénzfizetések felső határának bevezetése. Emellett szükség van a központi bankszámla-mechanizmusok uniós szintű összekapcsolására a bűnüldöző hatóságok és a pénzügyi információs egységek pénzügyi információkhoz való hozzáférésének felgyorsítása és a határokon átnyúló együttműködés megkönnyítése érdekében.

Tekintettel a kibertérben elkövetett pénzügyi bűncselekmények és különösen a csalások számának emelkedésére, mérlegelni lehetne olyan rendelkezések bevezetését, amelyek megkönnyítik a pénzügyi információs egységek számára az adminisztratív befagyasztást, és a pénzügyi intézményeket a visszahívási kérelmek nyomon követésére és végrehajtására kötelezik. További kockázatok merülnek fel a befektetői állampolgársági és a letelepedési programok kapcsán. Kellő figyelmet kell fordítani arra, hogy ezeket a kockázatokat hogyan lehet csökkenteni. Figyelmet kell fordítani a szupranacionális kockázatértékelés keretében azonosított kockázatos ágazatokra.

Az említett új intézkedések bevezetése során fontos lesz egyrészt minimális szinten tartani a tagállamokra és a kötelezett szolgáltatókra háruló további pénzügyi és adminisztratív terheket, másrészt pedig kockázatalapú megközelítést követni.

Tekintettel arra, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem terén tapasztalt hiányosságok miatt a kötelezett szolgáltatók egyre gyakrabban szembesülnek szankciókkal, keresik a megfelelés javításának módjait, melyek többek között a következőkre terjednek ki: többletforrás-allokáció, a hiányosságok orvoslását célzó átfogó programok létrehozása, üzleti modelljeik radikális felülvizsgálata, továbbá egyes termékek piacról való kivezetése, az ügyfélkör leépítése vagy a piacokról való kilépés, beleértve a levelező banki szolgáltatásokat is. Ez nem kívánt következményekkel járhat a pénzügyi szolgáltatások nyújtására és a gazdaság finanszírozására nézve. A gyanús ügyletek és tevékenységek felderítésének javítását elősegítő technológiai megoldásoknak meg kell felelniük a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi és uniós normáknak és más uniós szabályoknak, például az adatvédelemre vonatkozó és az antitröszt-szabályoknak.

Mivel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályoknak nem célja meggátolni a jogszerű pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, egyértelműbbé kell tenni, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó szabályok hogyan kapcsolódnak a pénzügyi ágazat egyéb jogszabályaihoz (23). Meg kell vizsgálni, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás milyen körülmények között vonhatja maga után fizetésképtelenség megállapítását vagy a valószínűleg fizetésképtelenné válás állapotát, vagy potenciálisan egy banknak a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (24) szerinti szanálását, vagy a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolást, és teheti szükségessé a betétesek kártalanítását. A betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvet (25) pontosítani lehetne olyan rendelkezésekkel, amelyek tovább csökkentenék annak kockázatát, hogy a pénzmosási/terrorizmusfinanszírozási tevékenységekkel gyanúsított betéteseket betétbiztosítási rendszer révén kártalanítják, és egyértelműbbé lehetne tenni a betétbiztosítási rendszerek, továbbá a pénzmosás/terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó más hatóságok szerepét. Mérlegelendő továbbá, hogyan lehetne összeegyeztetni a fizetési számlákról szóló irányelvben (26) foglalt, bármely ügyfelet megillető, alapszintű fizetési számla biztosítására vonatkozó kötelezettséget a pénzmosás/terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó azon kötelezettséggel, mely szerint meg kell szüntetni az üzleti kapcsolatot, ha a kötelezett szolgáltatókban gyanú merül fel az ügyféllel kapcsolatban vagy nem tudnak hozzájutni aktualizált ügyfélinformációhoz. Végezetül felül kell vizsgálni, hogy a pénzforgalmi szolgáltatóknak jelenleg a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartozó kategóriái megfelelőek-e.

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó keretrendszert tovább lehetne fejleszteni annak biztosítása érdekében, hogy a prudenciális felügyeleti hatóságokat kötelezzék az információk megosztására a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó partnereikkel. A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokban előírt szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelés során indokolt szigorúbb pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni követelményeket alkalmazniuk.

Az ügyfél-átvilágítás végrehajtása szempontjából releváns információkhoz való hozzáférés során a kötelezett szolgáltatóknak és a közöttük – az EU-n kívül is – információcserét folytató hatóságoknak teljes mértékben meg kell felelniük az uniós adatvédelmi jogszabályoknak. Például adatvédelmi aggályokat vethet fel, ha a kötelezett szolgáltatók hozzáférést kapnak bizonyos köztulajdonban lévő nyilvántartásokhoz. Az adatvédelmi és titoktartási követelményeknek való megfelelés biztosításának nehézsége az illetékes hatóságok közötti információcsere keretében is említésre került. Ezekkel a kérdésekkel kellőképpen foglalkozni kell.

| A Bizottság 2021 első negyedévében jogalkotási javaslatokat terjeszt elő a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem területére vonatkozó, alapos hatásvizsgálatra épülő egységes szabálykönyv létrehozása érdekében. |
| --- |

A Bizottság 2021 első negyedévében jogalkotási javaslatokat terjeszt elő a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem területére vonatkozó, alapos hatásvizsgálatra épülő egységes szabálykönyv létrehozása érdekében.

IV.   A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének megvalósítása

A felügyelet központi helyet foglal el a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó, hatékonyan működő keretben. A megfelelő felügyelet fontosságát a 2019. júliusi pénzmosás elleni csomag is megerősítette, amelynek keretében több pénzmosási ügy elemzésére került sor, és ennek során jelentős hiányosságokra derült fény a hitelintézetek kockázatkezelése, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó felügyeleti hatóságok és a prudenciális felügyeleti hatóságok általi felügyeletük tekintetében. Ugyanakkor a tényfeltáró médiaorgánumok által a közelmúltban leleplezett állítólagos pénzmosási ügyek szintén arra utalnak, hogy hiányosságok vannak a nem pénzügyi szervezetek felügyeletében.

Ezek a komoly problémák a felügyeleti keret felépítésének és végrehajtásának a következményei. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem felügyelete az EU-n belül jelenleg tagállami szinten történik. Az emberi és pénzügyi erőforrások, a készségek és az e feladatnak szentelt prioritások tekintetében tapasztalható jelentős eltérések miatt azonban a felügyelet minősége és hatékonysága az EU-szerte egyenetlen. Az Unió nem rendelkezik kellően hatékony mechanizmusokkal a határokon átnyúló vonatkozású pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási események kezeléséhez. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keret csak annyira erős, mint a leggyengébb láncszeme, és egyetlen illetékes nemzeti hatóság hiányosságai kockázatot jelentenek az egységes piac egészére nézve. Ennek következtében az EU egésze pénzügyi, gazdasági és reputációs károkat szenved.

Az EU nem engedheti meg magának, hogy további kérdések felmerüléséig várjon a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni hatékony felügyeleti rendszerének kiépítésével, amely hozzájárul az egységes piac és a bankunió zökkenőmentes működéséhez. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem magas színvonalú uniós szintű felügyelete elengedhetetlen ahhoz, hogy helyreálljon a bizalom a polgárok és a tágabb nemzetközi közösség körében.

Egyértelműen és bizonyítottan szükség van egy olyan uniós szintű, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni integrált felügyeleti rendszerre, amely biztosítja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó szabálykönyv következetes és magas színvonalú alkalmazását az egész EU-ban, és előmozdítja az összes érintett illetékes hatóság közötti hatékony együttműködést. Bár a szóban forgó ágazatok és kérdések jelentősen eltérhetnek egymástól, a központosított felügyeleti feladatokkal megbízott meglévő uniós szintű mechanizmusok – például az egységes felügyeleti mechanizmus, az Egységes Szanálási Testület és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere – létrehozásával és működésével kapcsolatos tapasztalatok hasznos meglátásokkal szolgálhatnak.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeleti rendszerének létrehozása a nemzeti felügyeleti rendszerek integrálása és kiegészítése érdekében kezelni fogja a felügyelet széttagoltságát, biztosítani fogja a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó szabályok harmonizált alkalmazását az EU-ban és hatékony érvényesítésüket, támogatást fog nyújtani a helyszíni felügyeleti tevékenységekhez, valamint biztosítani fogja a folyamatban lévő intézkedésekkel és a feltárt jelentős hiányosságokkal kapcsolatos információk folyamatos áramlását. A nemzeti felügyeletek továbbra is e rendszer alapvető elemét fogják képezni, és továbbra is ők felelnek majd a napi szintű felügyeleti feladatok többségéért. E rendszer uniós magjának létrehozása prioritás, és annak funkcióit, hatásköreit és a nemzeti felügyeletekkel való viszonyát egyértelműen meg kell határozni egy jogalkotási javaslatban.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó uniós szintű hatóság feladatai

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóságot pontosan meghatározott hatáskörökkel kell majd felruházni, hogy felügyelje és utasítsa a nemzeti hatóságokat a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos különböző feladatok elvégzésére, valamint hogy fokozza a koordinációt az EU-n kívüli felügyeleti hatóságokkal. Az uniós és a nemzeti felügyeletek közötti viszonyt és azok hatásköreit formalizált folyamat keretében kell meghatározni.

A határokon átnyúló ügyekben való, magas színvonalú felügyelet biztosításának, valamint az uniós felügyeleti kereten belül a gyenge láncszemek elkerülésének szükségessége olyan kényszerítő ok, amely indokolja egy uniós szervnek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni, bizonyos kötelezett szolgáltatók feletti felügyelettel kapcsolatos olyan közvetlen feladatokkal történő megbízását, amelyekért kizárólagos vagy közös felelősséget viselhetne. Ez magában foglalja a belső politikák, eljárások és kontrollok, valamint azok felügyelt szervezetek általi hatékony végrehajtásának felülvizsgálatát, továbbá az ügyletekre és az ügyfelekre vonatkozó dokumentáció felülvizsgálatát. Az uniós felügyeleti hatóságot – önállóan vagy a nemzeti felügyeleti hatósággal közösen – meg lehetne bízni azzal, hogy a felmerülő kockázat szintje alapján meghatározott ideig felügyelje a kötelezett szolgáltatók vagy tevékenységtípusok egyértelműen meghatározott körét. Az uniós felügyeleti hatóság hozzáadott értéket teremtene azáltal, hogy EU-szerte nyomon követi és értékeli a kockázatokat. A más területeken aktív uniós szervek felépítéséből ihletet merítve az uniós felügyeletet egy olyan mechanizmus révén lehetne biztosítani, amelynek keretében uniós szinten hoznak határozatokat, és azokat a tagállamokban működő uniós irodák hajtanák végre.

Egy másik megoldásként kombinálni lehetne a kötelezett szolgáltatók egyes típusaira vonatkozó, a tagállamokkal összehangolt közvetlen felügyeleti hatásköröket a más szolgáltatókra vonatkozó koordinációs és felügyeleti hatáskörökkel. A Bizottság olyan felügyeleti mechanizmust fog javasolni, amely megfelel az arányosság és a szubszidiaritás elvének, és megfelel az uniós ügynökségekre ruházható hatáskörökkel kapcsolatos jelenlegi ítélkezési gyakorlatnak.

Az uniós szintű felügyelet hatásköre

A pénzmosási kockázatok a pénzügyi ágazaton belül és kívül egyaránt felmerülnek, valamint idővel és tagállamonként változnak. A hatékonyabb felügyelet megvalósítása a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóság feladata lenne, hogy kezdettől fogva lefedje az összes kockázati területet, figyelemmel az összes ágazatot fenyegető kockázatok komolyságára. Ez biztosítaná, hogy az uniós felügyeleti hatóság a kezdetektől fogva rendelkezzen minden szükséges eszközzel ahhoz, hogy harmonizálja a gyakorlatokat az EU-ban, és valamennyi ágazatban biztosítsa a magas szintű felügyeletet. Tekintettel a feladatok összetettségére és a kötelezett szolgáltatók nagy számára az EU-ban, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóság tevékenysége – a hatóság megerősödésével és eredményessé válásával – fokozatosan kiterjeszthető a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek hatálya alá tartozó valamennyi (pénzügyi és nem pénzügyi) ágazatra.

Alternatív megoldásként az uniós felügyeleti hatóság – a nemzeti felügyeleti hatósággal közös integrált rendszer részeként – közvetlenül felelhetne a pénzügyi ágazatért, és felelne a nem pénzügyi ágazat közvetett felügyeletéért. A nem pénzügyi ágazat közvetett felügyelete lehetővé tenné az uniós szerv számára, hogy szükség esetén beavatkozzon a nem pénzügyi ágazat Unió-szerte történő magas színvonalú felügyeletének biztosítása érdekében.

Más, szűkebb hatáskörrel járó alternatívák azt jelentenék, hogy az uniós felügyeleti hatóság csak azokat a pénzügyi intézményeket felügyelné, amelyek az összes pénzügyi tranzakció legnagyobb részét bonyolítják. Ebben az ágazatban a felügyelet központosítása könnyebben megvalósítható, mivel az ágazatot már nagymértékben szabályozzák és felügyelik. Ez az alternatíva azonban gyenge láncszemeket hagyna hátra az uniós felügyeleti keretben, és így nem hozná létre a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem hatékony rendszerét.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos felügyelet kockázatalapú megközelítése – amelyet mind az uniós jog, mind a nemzetközi standardok rögzítenek – minden esetben megköveteli a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás kockázati tényezőinek azonosítását és a felügyeleti erőforrások célzott kockázatértékelés eredményei alapján történő elosztását. Az uniós szintű felügyeletet úgy kell kialakítani, hogy figyelembe vegye a kockázatokat, és a nemzeti felügyeletek ezen a területen szerzett szakértelmére támaszkodjon.

Végezetül azt is meg lehetne vizsgálni, hogy az ilyen felügyeleti hatóságot fel kell-e ruházni bizonyos hatáskörökkel a vagyoni eszközök uniós korlátozó intézkedések (szankciók) keretében történő befagyasztásának nyomon követésére és támogatására az Unió valamennyi tagállamában. Bár a szóban forgó feladatok és kihívások jelentős mértékben különbözhetnek egymástól attól függően, hogy azok a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem, vagy a korlátozó intézkedések területéhez kapcsolódnak-e, vannak közös kihívások és szinergiák, melyeket érdemes figyelembe venni.

Melyik uniós szerv végezze a felügyeletet?

Az uniós szintű felügyelet biztosításának feladatát vagy egy meglévő uniós ügynökségre, nevezetesen az EBH-ra, vagy egy új, külön erre a célra létrehozott szervre lehetne bízni.

A közelmúltban elfogadott jogszabályok értelmében az EBH-nak vezető, összehangoló és nyomonkövetési szerepet kell vállalnia azért, hogy megerősítse a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó, a pénzügyi intézmények tekintetében Unió-szerte hozott intézkedéseket. Az ügymenet-folytonosság és a gyors működés biztosítása szempontjából egyértelmű előnyökkel járna, ha az EBH-t további, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyelettel kapcsolatos feladatokkal bíznák meg. Ez a lehetőség azonban szükségessé tenné az EBH jelentős reformját is, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos ismeretek és kompetenciák jelentős bővítését is. Irányítási és döntéshozatali folyamatait jelentősen felül kellene vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a felügyeleti döntéseket mindig függetlenül, kizárólag az EU érdekében hozza meg. Bővíteni kellene továbbá a vizsgálati kapacitását és hatáskörét. Megbízatására és képességeire tekintettel a kötelezett szolgáltatók pénzügyi ágazaton kívüli felügyeletének megszervezése kihívást jelenthet az EBH szintjén.

Alternatív megoldásként létre lehetne hozni egy új, kifejezetten a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó uniós felügyeleti szervet, amely mind a pénzügyi, mind a nem pénzügyi ágazatban hatáskörrel rendelkezne a kötelezett szolgáltatók felügyeletére. Ez a lehető legnagyobb rugalmasságot biztosítaná egy, a szervezeti és irányítási szempontok alapján testreszabott rendszer kialakításához, amely a kockázatokra való gyors reagálás érdekében egyszerűsített és gyors döntéshozatali eljárásokkal rendelkezne, és szinergiákat teremtene a pénzügyi információs egységek koordinációs és támogatási mechanizmusával (lásd a következő szakaszt). Hosszabb időt vehet igénybe azonban, amíg egy új szerv működőképessé válik, a költségek viszonylag magasabbak lehetnek, és végrehajtási kockázatokkal is számolni kell. Attól függően, hogy e szervet milyen feladatokkal bízzák meg, el kell kerülni a szükségtelen átfedések és/vagy következetlenségek kockázatát más felügyeleti hatóságok, például az EBH munkájával.

Ezzel összefüggésben leginkább az egyes alternatívák költségvetési hatását kell szem előtt tartani. Különös tekintettel a jelenlegi gazdasági körülményekre, fokozottabb hangsúlyt kellene fektetni arra, hogy a felügyeleti tevékenységek finanszírozása a felügyelt magánszektorbeli szervezetek hozzájárulásaival történjen, ahogy az már több uniós szerv esetében is történt.

| A Bizottság 2021 első negyedévében javaslatokat fog előterjeszteni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet uniós szinten ellátó hatóság létrehozására, a hatóság feladataival, hatáskörével és felépítésével kapcsolatos alternatívák alapos hatásvizsgálata alapján. |
| --- |

A Bizottság 2021 első negyedévében javaslatokat fog előterjeszteni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet uniós szinten ellátó hatóság létrehozására, a hatóság feladataival, hatáskörével és felépítésével kapcsolatos alternatívák alapos hatásvizsgálata alapján.

V.   Koordinációs és támogatási mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára

A jelenlegi uniós keret előírja a kötelezett szolgáltatók számára, hogy minden gyanús ügyletet be kell jelenteniük a nemzeti pénzügyi információs egységnek. A kötelezett szolgáltatók általi bejelentések és a vámhatóságok által szolgáltatott, készpénzzel kapcsolatos adatok alapján a pénzügyi információs egységek pénzügyi elemzéseket készítenek, amelyeket azután továbbítanak a bűnüldöző hatóságoknak, a felügyeleti hatóságoknak, az adóhatóságoknak vagy más pénzügyi információs egységeknek. Ezeket az elemzéseket például a bűnüldöző hatóságok is használják a nyomozások során. A pénzügyi információs egységek által a trendekről és mintákról készített stratégiai elemzés a kötelezett szolgáltatóknak nyújtott iránymutatásban és visszajelzésben is felhasználásra kerül, hogy segítse őket a pénzmosással és a terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos minták azonosításában.

Számos hiányosság került azonosításra azzal kapcsolatban, hogy az említett egységek miként alkalmazzák a szabályokat, és hogyan működnek együtt egymással és más hatóságokkal nemzeti szinten és az egész EU-ban.

Belföldön a kötelezett szolgáltatók továbbra is csak korlátozott mértékben használnak sablonokat a bejelentéshez, és ezeket gyakran konkrét vállalatok (pl. bankok) igényeihez igazítják. Számos pénzügyi információs egység még mindig nem rendelkezik az információk hatékony feldolgozásához és elemzéséhez szükséges informatikai eszközökkel.

A pénzügyi információs egységek kötelesek visszajelzést adni a kötelezett szolgáltatóknak a bejelentéseikkel kapcsolatban. Ez a visszajelzés azonban továbbra is korlátozott mértékű. Szinte egyáltalán nincs visszajelzés azokban az esetekben, amikor a kötelezett szolgáltatók bejelentései egy másik tagállamot érintenek. A visszajelzések hiánya miatt a kötelezett szolgáltatók nem rendelkeznek a megelőző intézkedéseik kiigazításához vagy célirányossá tételéhez szükséges eszközökkel.

A pénzügyi információs egységek és más illetékes hatóságok közötti korlátozott információcsere komoly aggodalomra ad okot, tekintettel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás nagy részének határokon átnyúló jellegére. Például, bár az uniós vámhatóságok rendszeresen ellátják a pénzügyi információs egységeket a készpénzzel kapcsolatos adatokkal, nagyon ritkán kapnak visszajelzést tőlük, ami viszont elengedhetetlen a konkrétabb és hatékonyabb kockázatelemzéshez.

A FIU.net – a FIU-k közötti információcserét szolgáló uniós rendszer – működésével és tárhelyszolgáltatásával kapcsolatos kihívások szintén cselekvést tesznek szükségessé, mivel egy régi informatikai eszközről van szó, amelynek mind a szoftvere, mind a hardvere jelentős fejlesztésre szorul, valamint az együttműködés megkönnyítése érdekében új funkciók kifejlesztését igényli.

A pénzügyi információs egységeknek bejelentett gyanús ügyletek többsége határokon átnyúló jellegű, de a közös elemzés hatóköre továbbra is korlátozott. Ez rendkívül megnehezíti a határokon átnyúló ügyek beazonosítását. Az ilyen információk határokon átnyúló összefüggésben történő elemzéséhez fejlett képességekre van szükség, különös tekintettel arra, hogy a pénzmosási ügyek egyre összetettebbé válnak.

Az uniós szintű koordinációs és támogatási mechanizmus szerepe

A pénzügyi információs egységek uniós szintű koordinációs és támogatási mechanizmusa orvosolná a fent említett hiányosságokat. Ez a mechanizmus vezető szerepet töltene be a nemzeti pénzügyi információs egységek munkájának koordinálásában. Ennek ki kell terjednie a határokon átnyúló jellegű gyanús ügyletek azonosítására, a határokon átnyúló ügyek közös elemzésére, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás kockázatainak nemzeti és szupranacionális szintű értékelése szempontjából releváns trendek és tényezők azonosítására. A mechanizmusnak továbbá végrehajtási intézkedéseket vagy standardokat kell elfogadnia vagy javasolnia, mégpedig a pénzügyi információs egységek bejelentési kötelezettségeire és jellemzőire, tevékenységeire, együttműködésére, sablonjaira vonatkozó szabálykönyv harmonizáltabb rendelkezései által előírtaknak megfelelően, valamint elő kell mozdítania a képzések nyújtását a pénzügyi információs egységek számára és azok kapacitásépítését. Az uniós szintű koordinációs és támogatási mechanizmusnak fokoznia kell az illetékes hatóságok (pénzügyi információs egységek, felügyeletek, bűnüldöző hatóságok, vám- és adóhatóságok) közötti együttműködést belföldön és a határokon átnyúló jelleggel egyaránt, továbbá az EU-n kívüli pénzügyi információs egységekkel.

Hasznos lenne egy olyan, informatikai eszközökön alapuló központibb kapacitás kiépítése, amely azonosítaná a határokon átnyúló gyanús ügyleteket, és megkönnyítené a trendek azonosítását.

Ebben az összefüggésben a jelenleg az Europol által működtetett FIU.net fenntarthatósága is fontos. Sürgősen be kell ruházni a fejlesztésébe az információcserét és az adatok egyeztetését akadályozó jelenlegi problémák leküzdése érdekében. Tekintettel a rendszer technikai igazgatásának az Europoltól való tervezett átvételére, megfelelő és pénzügyileg életképes megoldást kell találni. Rövid távon a Bizottság fogja átvenni a FIU.net működtetését annak érdekében, hogy biztosíthassa a rendszer folyamatos és zavartalan működését (27). Hosszabb távon az uniós koordinációs és támogatási mechanizmus feladata lehetne a FIU.net vagy utódjának működtetése. Más megfelelő megoldások is fontolóra vehetők.

Az uniós szintű koordinációs és támogatási mechanizmusért felelős szerv

A pénzügyi információs egységek támogatási és koordinációs mechanizmusának biztosítása a mechanizmus tervezett szerepétől függ.

Összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy e koordinációs és támogatási mechanizmus – amelynek célja a fent elemzett valamennyi tényező kezelése – széles körű szerepet kapjon, annak irányítását egy meglévő uniós ügynökség vagy egy új, erre a célra kijelölt szerv biztosíthatná. Amennyiben egy felügyeleti kérdésekkel foglalkozó új uniós szerv jön létre, e mechanizmus igazgatásával is meg lehetne bízni. Ebben az összefüggésben érdemes megjegyezni, hogy az EU-ban jelenleg tizenkét pénzügyi információs egység lát el felügyeleti feladatokat legalább a nem pénzügyi ágazat tekintetében, míg néhányuk valamennyi ágazat tekintetében végez felügyeletet.

Amennyiben a koordinációs és támogatási mechanizmus szűkebb hatáskört kapna, az csak a feltárt hiányosságok egy részét szüntetné meg, de nem eredményezne hatékony uniós szintű koordinációs és támogatási mechanizmust. Ilyen körülmények között több alternatíva is szóba jöhet. Ha például a feladatok a szabályozási standardok és iránymutatások tervezetének kiadására korlátozódnak, az lehetne a megoldás, hogy a jelenleg a Bizottság informális bizottságaként működő FIU platform komitológiai bizottsággá alakulna át, és a Bizottságra hárulna az a feladat, hogy e platform munkájának eredményeit felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok révén fogadja el. Megoldást jelenthet még a pénzügyi információs egységek hivatalos hálózata, amely saját megbízatással és feladatokkal rendelkezne.

Bármilyen formát ölt is a koordinációs és támogatási mechanizmus, irányítási és döntéshozatali folyamatainak kellően függetlennek kell lenniük, miközben a nemzeti pénzügyi információs egységek uniós központtal rendelkező hálózataként működne.

| A Bizottság 2021 első negyedévében javaslatokat fog előterjeszteni a pénzügyi információs egységek uniós koordinációs és támogatási mechanizmusának létrehozására, az annak szerepével és felépítésével kapcsolatos lehetőségek alapos hatásvizsgálata alapján. A Bizottság 2020 negyedik negyedévében veszi át a FIU.net működtetését. |
| --- |

A Bizottság 2021 első negyedévében javaslatokat fog előterjeszteni a pénzügyi információs egységek uniós koordinációs és támogatási mechanizmusának létrehozására, az annak szerepével és felépítésével kapcsolatos lehetőségek alapos hatásvizsgálata alapján. A Bizottság 2020 negyedik negyedévében veszi át a FIU.net működtetését.

VI.   Az uniós szintű büntetőjogi rendelkezések érvényesítése és az információcsere

Számos jogalkotási eszköz és intézményi rendelkezés megkönnyíti a büntetőjogi rendelkezések végrehajtását és az uniós szintű információcserét.

A közelmúltbeli intézkedések felszámolták a hiányosságokat a pénzmosás Unió-szerte történő szankcionálásának meghatározásában és előmozdították az igazságügyi és rendőrségi együttműködést (28). A Bizottság figyelemmel fogja kísérni ezek időben történő átültetését és végrehajtását. Javult a súlyos bűncselekményekre vonatkozó pénzügyi információk felhasználása azáltal, hogy a bűnüldöző hatóságok közvetlen hozzáférést kaptak a központi bankszámla-mechanizmushoz, egyúttal pedig javult a súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos együttműködés a bűnüldöző hatóságok, a pénzügyi információs egységek és az Europol között (29). Ezek az intézkedések felgyorsítják a nyomozásokat, és lehetővé teszik a hatóságok számára a határokon átnyúló bűnözés elleni hatékonyabb küzdelmet. A központi bankszámla-mechanizmusok uniós szintű összekapcsolása felgyorsítja a bűnüldöző hatóságok és a pénzügyi információs egységek pénzügyi információkhoz való hozzáférését, megkönnyíti a határokon átnyúló együttműködést, és annak minden esetben ki kell terjednie a bűnüldöző hatóságokra is. Az összekapcsolást prioritásként kell kezelni.

Meghatározták a bűncselekményből származó jövedelem visszaszerzésére vonatkozó legfontosabb előírásokat (30). A Bizottság 2020-ban jelentést tesz közzé, amelyben áttekintést nyújt e szabályok végrehajtásáról, és bemutatja a vagyonvisszaszerzési hivatalok szerepének javítására szolgáló módszereket. A 2020 decemberétől alkalmazandó új intézkedések (31) elő fogják segíteni a határokon átnyúló vagyonvisszaszerzést, továbbá felgyorsítják és egyszerűbbé teszik a bűncselekményből származó jövedelem befagyasztását és elkobzását.

Ugyanakkor döntő fontosságú a pénzügyi bűncselekmények kivizsgálását és büntetőeljárás vonását szolgáló, uniós szintű kapacitás kiépítése is.

Az Europol fokozta a gazdasági és pénzügyi bűnözés elleni fellépést szolgáló erőfeszítéseit a Gazdasági és Pénzügyi Bűncselekmények Európai Központjának (EFECC) létrehozásával, mely 2020 folyamán kezdi meg működését. Az EFECC az Europolban működő egyetlen egységbe fogja összevonni a pénzügyi hírszerzéssel és a gazdasági bűnözéssel kapcsolatos összes képességet, továbbá törekedni fog a működési hatékonyság erősítésére, a tevékenységek láthatóságának növelésére, továbbá az érdekelt felekkel való kapcsolattartás és a finanszírozási lehetőségek javítására. A Bizottság teljes mértékben támogatja az EFECC létrehozását, és úgy véli, hogy ez hangsúlyossá teszi a pénzügyi nyomozás fontosságát azokon a bűnüldözési területeken, amelyek az Europol hatáskörébe tartoznak.

A Bizottság úgy véli, hogy az EFECC a pénzügyi információs egységek uniós támogatási és koordinációs mechanizmusának természetes partnerszervezete lehetne, és a két szervezet megoldásokat dolgozhatna ki az információcsere fokozására, különösen a határokon átnyúló ügyekben.

Annak érdekében, hogy EU-szerte javuljon a pénzmosási ügyek nyomozása és büntetőeljárás alá vonása, a Bizottság finanszírozást (32) biztosít a pénzmosásellenes operatív hálózatnak (a továbbiakban: AMON), mely összekapcsolja az érintett bűnüldöző hatóságokat. A hálózat elősegíti a határokon átnyúló pénzügyi nyomozásokat, és tevékenységét világszinten folytatja. Munkáját meg kell erősíteni és elő kell mozdítani, a hálózatot pedig operatív költségvetéssel kell ellátni a konkrét intézkedések támogatása érdekében. Minden uniós tagállamnak indokolt csatlakoznia a hálózathoz. A tagállamoknak továbbra is igénybe kell venniük az Eurojust támogatását a pénzmosás elleni büntetőeljárások terén folytatott, határokon átnyúló együttműködés elősegítése érdekében. Végezetül az Európai Ügyészség – amely várhatóan 2020 végén kezdi meg működését – hatáskörrel rendelkezik majd az uniós költségvetést sértő pénzmosási bűncselekmények kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására.

Továbbra is van lehetőség az összes illetékes hatóság (a pénzügyi információs egységek, a felügyeleti hatóságok, a bűnüldöző hatóságok, valamint a vám- és adóhatóságok) közötti információcsere fokozására és előmozdítására, mind belföldön, mind határokon átnyúló jelleggel.

A pénzügyi információszerzés jobb kihasználásával összefüggésben a lehető legnagyobb mértékben ösztönözni kell a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) szerepét, mivel egyes esetekben az információ jellege korlátozhatja annak megosztását és az ilyen megosztás során be kell tartani az adatvédelmi jogszabályokat. A PPP-k a bűnüldöző hatóságok, a pénzügyi információs egységek és a magánszektor közötti információcserében vesznek részt, és különböző formákat ölthetnek. Néhányuk a pénzügyi információs egységektől és a bűnüldöző szervektől származó, tipológiákra és trendekre vonatkozó információkat oszt meg a kötelezett szolgáltatókkal. Mások a gyanúsítottakkal kapcsolatban a bűnüldöző hatóságok által összegyűjtött operatív információkat osztanak meg a kötelezett szolgáltatókkal a gyanúsítottak ügyleteinek monitoringja céljából. Az információ – így a személyes adatok – bármilyen megosztásának az adatvédelmi jogszabályok maradéktalan betartásával és az érintett hatóságok megbízatásának tiszteletben tartásával kell történnie.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó jelenlegi uniós keret már most is megköveteli a pénzügyi információs egységektől, hogy megosszák a magánszektorral a tipológiákat és trendeket. Ezt a kötelezettséget pontosítani és fokozni lehetne a PPP-k egyes típusainak előmozdítása és az információmegosztás javítása érdekében. Ugyanakkor a jogi keretek és a gyakorlati szabályok tagállamok közötti eltérései miatt a Bizottság alapvető fontosságúnak tartja, hogy a PPP-k számára iránymutatások álljanak rendelkezésre, és megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, különösen a trösztellenes szabályokkal, az adatvédelemmel kapcsolatos biztosítékokkal és korlátozásokkal, valamint az alapvető jogokra vonatkozó garanciákkal kapcsolatban.

| A Bizottság 2021 első negyedévéig iránymutatást ad ki a köz- és magánszféra közötti partnerségekről. A köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) adatvédelmi szempontjai tekintetében a Bizottság mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy az Európai Adatvédelmi Testületet vélemény kiadására kérje fel. Mérlegelni kell az AMON hálózat megerősítésének, továbbá az összes illetékes hatóság közötti belföldi, és határokon átnyúló információcsere javításának lehetőségeit. |
| --- |

A Bizottság 2021 első negyedévéig iránymutatást ad ki a köz- és magánszféra közötti partnerségekről. A köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) adatvédelmi szempontjai tekintetében a Bizottság mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy az Európai Adatvédelmi Testületet vélemény kiadására kérje fel. Mérlegelni kell az AMON hálózat megerősítésének, továbbá az összes illetékes hatóság közötti belföldi, és határokon átnyúló információcsere javításának lehetőségeit.

VII.   A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keret nemzetközi dimenziójának megerősítése

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása globális fenyegetés, amely ellen az EU nemzetközi partnereivel vállvetve eltökélten küzd. Globális standardalkotóként az FATF világviszonylatban vezető szerepet töltött be a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben. A Bizottság tevékenyen hozzájárul az FATF munkájához, és továbbra is elkötelezett az FATF-standardok végrehajtása és tiszteletben tartásuk globális szintű előmozdítása mellett. Mindazonáltal a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem új, átfogó megközelítése, amelyre az EU-nak szüksége van, az EU nagyobb szerepét feltételezi az ilyen nemzetközi standardok megalkotásában.

A Bizottság az EU nevében támogatta az FATF új megbízatását (33), és meghatározó szerepet kíván betölteni a globális standardok megerősítésében, továbbá abban, hogy azokat az EU saját standardjainak szintjére emelje bizonyos kulcsfontosságú területeken. Ennek egyik példája a tényleges tulajdonosi struktúra átláthatósága, amely területen az EU ambiciózus megközelítést követett az áttekinthetetlen struktúrák jelentette kockázatok kezelésére. Hasonlóképpen, a Bizottság tevékenyen támogatni fogja az új és kialakulóban lévő kockázatok globális szintű kezelésére irányuló erőfeszítéseket. A siker érdekében elengedhetetlen, hogy az EU egységesen lépjen fel az FATF-ben. Ezt úgy lehetne megvalósítani, ha a Bizottság felhatalmazást kapna az Európai Unió FATF-ben történő képviseletére, összhangban a Szerződés rendelkezéseivel. Első lépésként a Bizottság és a tagállamok között intenzív koordinációs mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy az uniós képviselők összehangolt álláspontokat képviselhessenek az FATF-ben.

Az FATF által végzett kölcsönös értékelések hozzájárulnak ahhoz, hogy világszerte javuljon a nemzetközi standardoknak való megfelelés, mivel az egymásra gyakorolt nyomás továbbra is a változás fő mozgatórugója. Mostanáig az uniós tagállamok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó kereteiről készült értékelések nem vették figyelembe kellőképpen az uniós szabályok szupranacionális jellegét. Ez a kérdés nagyobb jelentőséggel fog bírni, ha olyan új struktúrák kerülnek bevezetésre, mint például a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyelete, valamint a pénzügyi információs egységek koordinációs és támogatási mechanizmusa. A Bizottság célja annak biztosítása, hogy a standardok uniós szintű végrehajtásának értékelése azonos módon történjen. Ezzel összefüggésben azt is meg lehetne fontolni, hogy az FATF uniós szinten értékelje-e az uniós szabályokat.

A Bizottságnak az EU pénzügyi rendszerének védelme érdekében folytatnia kell a harmadik országok tekintetében követett önálló politika végrehajtását is. A kötelezett szolgáltatóknak a földrajzi és egyéb releváns kockázati tényezőkön alapuló kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hozniuk. Fokozott figyelmet kell fordítaniuk az olyan országokat érintő ügyletekre vagy üzleti kapcsolatokra is, amelyek pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keretét stratégiai hiányosságok jellemzik. Az ötödik pénzmosási irányelv értelmében a Bizottságnak autonóm kapacitást kell létrehoznia az olyan országok beazonosítása céljából, amelyek esetében fennállnak az említett stratégiai hiányosságok (34).

A Bizottság az Unió pénzügyi rendszerére konkrét kockázatot jelentő országokat egy olyan független módszertan alapján fogja beazonosítani, amely kellően figyelembe veszi a szinergiát az FATF jegyzékbevételi eljárásával, amely a harmadik országokkal az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) együttműködésével folytatott megerősített párbeszédre és a tagállami szakértőkkel folytatott intenzív konzultációra épül. Az e cselekvési tervvel egyidejűleg közzétételre kerülő felülvizsgált módszertan (35) alapján e folyamat keretében a Bizottság az EKSZ bevonásával együttműködik azokkal a harmadik országokkal, ahol a hiányosságokat előzetesen azonosították, annak érdekében, hogy lehetőség szerint cselekvési tervet dolgozzanak ki a hiányosságok kezelésére. Egy megfigyelési időszakot követően a Bizottság értékelni fogja az említett kötelezettségvállalások végrehajtása terén elért előrehaladást, hogy lezárhassa az értékeléseit.

A kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok uniós jegyzéke kulcsfontosságú eszköz a kötelezett szolgáltatók és a hatóságok számára, de a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó kereten túlmutató hatásai is lehetnek. A Bizottság nyomon fogja követni, hogy az ilyen jegyzékbe vétel hatással van-e az egyenértékűségi határozatokra (36), és biztosítani fogja megfelelő biztosítékok alkalmazását a pénzügyi eszközöket illetően, összhangban a költségvetési rendelet 155. cikkével (37).

Az uniós jegyzékbe vételi folyamat, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos új uniós szintű funkciók létrehozása során szerzett tapasztalatok a harmadik országok jelentette kockázatokkal kapcsolatos megközelítés felülvizsgálatához vezethetnek. Az FATF tagjaként a Bizottságnak továbbra is figyelembe kell vennie az FATF harmadik országok jelentette kockázatok kezelését célzó intézkedésekre való felszólításait – és kapacitással kell rendelkeznie ahhoz, hogy az FATF-felhívásoktól függetlenül megfelelő intézkedéseket alkalmazhasson a nemzetközi normáknak megfelelően. Ebben az összefüggésben egy uniós szintű felügyeleti hatóság is hozzájárulhatna a harmadik országok jelentette kockázatok csökkentéséhez azáltal, hogy a hiányosságok típusától és súlyosságától függően megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket dolgoz ki a kötelezett szolgáltatók számára. Ez magában foglalná a más országok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó kereteiből eredő kockázatok kezelését célzó részletesebb és kockázatalapú intézkedések kidolgozását. Az ilyen folyamat ügyletalapú megközelítéssel is kiegészíthető, tekintettel arra, hogy egyik ország sem immunis az újonnan felmerülő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokkal szemben. Hasonlóképpen, a pénzügyi információs egységek koordinációs és támogató funkciója értékes hozzájárulást nyújthatna az új trendek, a harmadik országok jelentette kockázatok, valamint a nemzetközi együttműködés lehetséges kérdéseinek azonosításához.

A külső kockázatok kezelését szolgáló ezen intézkedések részeként a Bizottság egy olyan technikai eszköz (38) létrehozásán dolgozik, amelynek az a célja, hogy technikai segítséget nyújtson a harmadik országoknak kapacitásaik bővítéséhez és ahhoz, hogy megszüntethessék a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó kereteik hiányosságait. E terület egyik fő nemzetközi donorjaként, illetve kiterjedt diplomáciai hálózata alapján az EU kihasználná ezt a kapacitását arra, hogy világszerte megerősítse a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megfékezésére hozott intézkedéseket. A kereskedelempolitika megfelelő biztosítékok kialakításához is hozzájárul a befektetések (39) és a kereskedelmi forgalom terén. A Bizottság vállalásokat fog kérni az EU kereskedelmi partnereitől a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet szolgáló intézkedések végrehajtására, és szabályozási mozgásteret biztosít az olyan esetekben való fellépéshez, amikor pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási kockázatok veszélyeztetik az EU pénzügyi rendszerét.

| A kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok értékelésére vonatkozó új módszertan e cselekvési tervvel együtt kerül közzétételre. A Bizottság továbbra is együtt fog működni a tagállamokkal, és fokozni fogja a Pénzügyi Akció Munkacsoportban való részvételét annak érdekében, hogy az EU globális szinten nagyobb szerepet játszhasson. |
| --- |

A kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok értékelésére vonatkozó új módszertan e cselekvési tervvel együtt kerül közzétételre. A Bizottság továbbra is együtt fog működni a tagállamokkal, és fokozni fogja a Pénzügyi Akció Munkacsoportban való részvételét annak érdekében, hogy az EU globális szinten nagyobb szerepet játszhasson.

VIII.   A következő lépések: az ütemterv

Amint azt e cselekvési terv részletesen kifejti, a Bizottság számos intézkedést fog javasolni a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keret javítása érdekében. Többek között az alapvető jogokra és különösen a személyes adatok védelmére kiterjedő hatásvizsgálat elkészítése a jogszabály-módosítások különböző lehetőségeinek értékelése céljából:

| Cselekvés | Eszközök | Ütemezés |
| --- | --- | --- |
| A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtása | Kötelezettségszegési/jogi eljárások
  Tanulmány a negyedik pénzmosási irányelv alkalmazásáról
  3. szupranacionális kockázatértékelés
  A tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvántartások összekapcsolására irányuló munka
  Országspecifikus ajánlások/európai szemeszter
  Az EBH jelenlegi munkája | Valamennyi folyamatban lévő intézkedés |
| A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes uniós szabálykönyvének megerősítése és fejlesztése | Jogalkotási javaslat:






  — | rendeletben szabályozandó területek azonosítása (az irányelv módosításait kiegészítendő) |

Cselekvés

Eszközök

Ütemezés

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó hatályos uniós keret hatékony végrehajtása

Kötelezettségszegési/jogi eljárások

Tanulmány a negyedik pénzmosási irányelv alkalmazásáról

3. szupranacionális kockázatértékelés

A tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvántartások összekapcsolására irányuló munka

Országspecifikus ajánlások/európai szemeszter

Az EBH jelenlegi munkája

Valamennyi folyamatban lévő intézkedés

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes uniós szabálykönyvének megerősítése és fejlesztése

Jogalkotási javaslat:

—

rendeletben szabályozandó területek azonosítása (az irányelv módosításait kiegészítendő)

| — | az uniós szinten szabályozandó új területek meghatározása |
| --- | --- |

—

az uniós szinten szabályozandó új területek meghatározása

| — | az egyéb hatályos jogszabályok tekintetében szükséges módosítások azonosítása |
| --- | --- |

—

az egyéb hatályos jogszabályok tekintetében szükséges módosítások azonosítása

2021. első negyedév

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem uniós szintű felügyeletének megvalósítása

Jogalkotási javaslat

2021. első negyedév

Támogatási és koordinációs mechanizmus létrehozása a pénzügyi információs egységek számára

Jogalkotási javaslat

2021. első negyedév

A FIU.net technikai működtetésének átadása a Bizottságnak

2020. negyedik negyedév

Bűnüldözés és információmegosztás

Az EFECC létrehozása

2020. második negyedév

Iránymutatás a köz- és magánszféra közötti partnerségekről és az Európai Adatvédelmi Testület esetleges véleménye

2021. első negyedév

A büntetőjogról és a bűnüldözési együttműködésről szóló irányelvek átültetésének és végrehajtásának nyomon követése

Az összes illetékes hatóság közötti belföldi, és határokon átnyúló információcsere javításának lehetőségei

A nemzetközi dimenzió erősítése

A Bizottság kifinomultabb módszertana a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok azonosítására

2020. első negyedév

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

Adott esetben (tervezés 2020-ra: első, harmadik és negyedik negyedév)

A Bizottság várja az érdekelt felek véleményét az e cselekvési tervben meghatározott további lépésekről, és felkéri őket, hogy 2020. július 29-ig válaszoljanak az „Ossza meg velünk véleményét!” portálon elérhető kérdőívre.

---

(1)  Europol, „Haszonszerzés a pandémiából: a Covid19-válság bűnözők általi kihasználása”, 2020. március. Az Európai Bankhatóság emlékeztette a hitelintézeteket és a pénzügyi intézményeket a hatékony rendszerek és kontrollok fontosságára, és felkérte az illetékes hatóságokat az említett intézmények támogatására ezen a területen. Lásd a Covid19-pandémia idején fellépő pénzügyi bűnözéssel kapcsolatos kockázatok mérséklését szolgáló intézkedésekről szóló EBH-nyilatkozatot.

(2)  A Bíróság elismerte, hogy a pénzmosás elleni küzdelem célja összefügg a közrend védelmével, és indokolhatja a Szerződés által biztosított alapvető szabadságok, többek között a tőke szabad mozgásának korlátozását. A korlátozásoknak arányosnak kell lenniük (lásd a Jyske Bank Gibraltar, C 212/11 és az LHU Zeng, C-190/17 ügyeket).

(3)  Az FATF egy kormányközi szerv, feladata a standardalkotás, továbbá a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó intézkedések hatékony végrehajtásának előmozdítása. Az FATF tagságát a Bizottság, 14 uniós tagállam és 2 EGT-állam alkotja, míg 13 tagállam a Moneyval regionális szervezet tagja.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/843 irányelve (2018. május 30.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 43. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2175 rendelete (2019. december 18.)az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról szóló 1094/2010/EU rendelet, az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendelet, a pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről szóló (EU) 2016/1011 rendelet, valamint a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló (EU) 2015/847 rendelet módosításáról (HL L 334., 2019.12.27., 1. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1672 rendelete (2018. október 23.) az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 284., 2018.11.12., 6. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/878 irányelve (2019. május 20.) a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 253. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1153 irányelve (2019. június 20.) a pénzügyi és egyéb információk bizonyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása céljából történő felhasználásának megkönnyítését szolgáló szabályok megállapításáról, valamint a 2000/642/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 186., 2019.7.11., 122. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1673 irányelve (2018. október 23.) a pénzmosás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 284., 2018.11.12., 22. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

(11)  COM(2019) 360 final.

(12)  Az Európai Parlament 2019/2820(RSP) állásfoglalása (2019. szeptember 19.) a pénzmosás elleni uniós jogszabályok végrehajtásának jelenlegi állásáról.

(13)  A Tanács 14823/19 következtetései (2019. december 5.) a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó stratégiai prioritásokról.

(14)  Lásd a legutóbbi uniós szupranacionális kockázatértékelést: A Bizottság jelentése a belső piacot érintő és a határokon átnyúló tevékenységekhez kapcsolódó pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékeléséről, COM(2019) 370 final.

(15)  A negyedik pénzmosási irányelv 65. cikkének (1) bekezdése.

(16)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

(17)  Az EBH jelentése az illetékes hatóságok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos bankfelügyelettel összefüggő megközelítéseiről, EBA/Rep/2020/06.

(18)  A pénzügyi ágazaton, a jogi szakembereken és a könyvvizsgálókon kívül az uniós keret kiterjed az ingatlanügynökökre, a szerencsejáték-szolgáltatókra, az árukereskedőkre, a virtuális és törvényes fizetőeszközök közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra, a letétkezelő pénztárca-szolgáltatókra és a kulturális javak kereskedelmével foglalkozó szolgáltatókra is.

(19)  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a készpénzfizetések korlátozásairól, COM(2018) 483 final. A kifejezetten ezt a kérdést vizsgáló értékelésre a tervek szerint 2021-ben kerül sor.

(20)  Az európai felügyeleti hatóságok közös véleménye az Európai Unió pénzügyi ágazatát érintő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokról, 2019. október 4.

(21)  Az EBH jelentése a határokon átnyúló banki és pénzforgalmi szolgáltatások nyújtásának lehetséges akadályairól, 2019. október 29.

(22)  Az FATF meghatározása szerint a virtuális eszköz digitális értékmegjelenítés, amellyel lehet digitálisan kereskedni, vagy átutalható, és felhasználható fizetési vagy befektetési célokra. A virtuális eszközök nem foglalják magukban az FATF standardjaival már lefedett rendeleti pénzek, értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök digitális értékmegjelenítését.

(23)  Lásd még a Bizottság munkaprogramjában szereplő bejelentést, mely szerint a Bizottság kriptoeszközökről szóló jogszabályi keretet fog előterjeszteni.

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.).

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/92/EU irányelve (2014. július 23.) a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról (HL L 257., 2014.8.28., 214. o.).

(27)  Az érintett információ jellegének kellő védelmét szem előtt tartva.

(28)  Lásd a 9. lábjegyzetet.

(29)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/42/EU (2014. április 3.) irányelve a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról (HL L 127., 2014.4.29., 39. o.).

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1805 (2018. november14.) rendelete a befagyasztást és az elkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről (HL L 303., 2018.11.28., 1. o.).

(32)  A rendőrségi együttműködést támogató eszköz.

(33)  A Pénzügyi Akció Munkacsoport miniszterei és képviselői 2019. április 12-én hagyták jóvá.

(34)  Lásd https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022

(35)  SWD(2020) 99.

(36)  Lásd: COM(2019) 349 final (2019.7.29.).

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(38)  A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni uniós globális eszköz

(39)  Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79. I, 2019.3.21., 1. o.).

---

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/34

---

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI

(2020/C 164/07)

A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI – 2017.

A 987/2009/EK rendelet 64. cikkének alkalmazása (1)

| I. | A 2017-ben az olyan családtagoknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket, akik a 883/2004/EK rendelet (2) 17. cikke értelmében nem ugyanabban a tagállamban élnek, mint a biztosított személy, az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciprus | 20 év alatt | 335,08 EUR | 22,34 EUR |
| 20 és 64 év között | 345,86 EUR | 23,06 EUR |
| 65 év és 65 év felett | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR |
| Norvégia | 20 év alatt | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK |
| 20 és 64 év között | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK |
| 65 év és 65 év felett | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK |

I.

Korcsoport

Évente

Havi nettó

x = 0,20

Ciprus

20 év alatt

335,08 EUR

22,34 EUR

20 és 64 év között

345,86 EUR

23,06 EUR

65 év és 65 év felett

1 457,97 EUR

97,20 EUR

Norvégia

20 év alatt

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

20 és 64 év között

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

65 év és 65 év felett

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

| II. | A 883/2004/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikke és 26. cikke alapján 2017-ben a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó x = 0,20 | Havi nettó
  x = 0,15  (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ciprus | 20 év alatt | 335,08 EUR | 22,34 EUR | 23,74 EUR |
| 20 és 64 év között | 345,86 EUR | 23,06 EUR | 24,50 EUR |
| 65 év és 65 év felett | 1 457,97 EUR | 97,20 EUR | 103,27 EUR |
| Norvégia | 20 év alatt | 21 366,64 NOK | 1 424,44 NOK | 1 513,47 NOK |
| 20 és 64 év között | 37 207,61 NOK | 2 480,51 NOK | 2 635,54 NOK |
| 65 év és 65 év felett | 125 089,11 NOK | 8 339,27 NOK | 8 860,48 NOK |

II.

Korcsoport

Évente

Havi nettó x = 0,20

Havi nettó

x = 0,15  (3)

Ciprus

20 év alatt

335,08 EUR

22,34 EUR

23,74 EUR

20 és 64 év között

345,86 EUR

23,06 EUR

24,50 EUR

65 év és 65 év felett

1 457,97 EUR

97,20 EUR

103,27 EUR

Norvégia

20 év alatt

21 366,64 NOK

1 424,44 NOK

1 513,47 NOK

20 és 64 év között

37 207,61 NOK

2 480,51 NOK

2 635,54 NOK

65 év és 65 év felett

125 089,11 NOK

8 339,27 NOK

8 860,48 NOK

A TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOK ÁTLAGKÖLTSÉGEI – 2018.

A 987/2009/EK rendelet 64. cikkének alkalmazása

| I. | A 2018-ban az olyan családtagoknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket, akik a 883/2004/EK rendelet 17. cikke értelmében nem ugyanabban a tagállamban élnek, mint a biztosított személy, az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó
  x = 0,20 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 20 év alatt | 579,45 EUR | 38,63 EUR |
| 20 és 64 év között | 844,45 EUR | 56,30 EUR |
| 65 év és 65 év felett | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR |

I.

Korcsoport

Évente

Havi nettó

x = 0,20

Spanyolország

20 év alatt

579,45 EUR

38,63 EUR

20 és 64 év között

844,45 EUR

56,30 EUR

65 év és 65 év felett

4 540,59 EUR

302,71 EUR

| II. | A 883/2004/EK rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikke és 26. cikke alapján 2018-ben a nyugdíjasoknak és családtagjaiknak nyújtott természetbeni ellátásokra vonatkozó megtérítendő összegeket az alábbi átlagköltségek alapján állapítják meg: | Korcsoport | Évente | Havi nettó x = 0,20 | Havi nettó
  x = 0,15 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 20 év alatt | 579,45 EUR | 38,63 EUR | 41,04 EUR |
| 20 és 64 év között | 844,45 EUR | 56,30 EUR | 59,82 EUR |
| 65 év és 65 év felett | 4 540,59 EUR | 302,71 EUR | 321,63 EUR |

II.

Korcsoport

Évente

Havi nettó x = 0,20

Havi nettó

x = 0,15 (4)

Spanyolország

20 év alatt

579,45 EUR

38,63 EUR

41,04 EUR

20 és 64 év között

844,45 EUR

56,30 EUR

59,82 EUR

65 év és 65 év felett

4 540,59 EUR

302,71 EUR

321,63 EUR

---

(1)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

(2)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(3)  A havi rögzített összeget érintő csökkentés nyugdíjasok és családtagjaik esetében 15 % (x = 0,15), amennyiben az illetékes tagállam nem szerepel a 883/2004/EK rendelet IV. mellékletében található felsorolásban (a 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (3) bekezdése szerint).

(4)  A havi rögzített összeget érintő csökkentés nyugdíjasok és családtagjaik esetében 15 % (x = 0,15), amennyiben az illetékes tagállam nem szerepel a 883/2004/EK rendelet IV. mellékletében található felsorolásban (a 987/2009/EK 64. cikkének (3) bekezdése szerint).

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 13.5.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 164/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 164/36

---

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított egységes dokumentum közzététele

(2020/C 164/08)

Az Európai Bizottság a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően jóváhagyta ezt a kisebb jelentőségű módosítást.

A kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem a Bizottság eAmbrosia adatbázisában tekinthető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„AIL VIOLET DE CADOURS”

EU-szám: PDO-FR-02103-AM01 – 2020.2.4.

OEM (X) OFJ ()

1.   Elnevezés(ek)

„Ail violet de Cadours”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország.

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az „Ail violet de Cadours” száraz állapotban forgalomba hozott, legalább 30 % szárazanyag-tartalmú fokhagyma. E fokhagymát a helyi lilafokhagyma-populációból izolált Germidour és Valdour fajtából termesztik.

Fehér színű külső buroklevelein „borseprőszínű” lila csíkokat tartalmaz.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagymát legalább 45 mm átmérőjű, szabályos alakú és kerek fej jellemzi. A fokhagymafejeket egészben, jól megtisztítva kínálják eladásra. A fokhagymafejeken legalább egy teljes, nem szakadt buroklevél található. A gyökereket a fokhagymafejen rövidre vágják, azok hossza legfeljebb 2,5 mm. Tapintáskor a fokhagymafej a gerezdeknél és a gyökértőnél egyaránt kemény. A vágott szárral forgalomba hozott fokhagymafejek esetében a megmaradt szár hossza 10 és 30 mm közötti.

A gerezdek héja lila csíkokkal tarkított bézs színű. Felvágáskor a gerezdek húsa csontfehér és krémszín közötti.

Nyersen jellegzetesen erős fokhagymaszag és intenzív csípős illat jellemzi. Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma sütve fokhagymaillatú. Ízleléskor enyhén csípős ízérzetet kelt, és aromái igen hosszan tartanak. Állaga omlós, zamata kellemesen édes.

A harmonikus kiszerelés kialakítása érdekben a fokhagymafejek színe, alakja és átmérője egységes. A legnagyobb fokhagymafej átmérője 20 mm-nél nagyobb mértékben nem haladhatja meg a legkisebb fokhagymafej átmérőjét.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma értékesítéskori kiszerelését így a következőképpen határozták meg:

| — | legalább 9, nem vágott szárú fokhagymafejet tartalmazó fonat, amelynek tömege a fonott fokhagymafejek számától és átmérőjétől függően 500 g, 1 kg vagy 2 kg, |
| --- | --- |

—

legalább 9, nem vágott szárú fokhagymafejet tartalmazó fonat, amelynek tömege a fonott fokhagymafejek számától és átmérőjétől függően 500 g, 1 kg vagy 2 kg,

| — | nem vágott szárú fokhagymafejekből álló, legalább 8 kg tömegű köteg, |
| --- | --- |

—

nem vágott szárú fokhagymafejekből álló, legalább 8 kg tömegű köteg,

| — | nem vágott szárú fokhagymafejekből álló csomó, amelynek tömege 500 g, 1 kg vagy 2 kg, |
| --- | --- |

—

nem vágott szárú fokhagymafejekből álló csomó, amelynek tömege 500 g, 1 kg vagy 2 kg,

| — | kézzel összeállított, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó, 5 kg-os tasak, |
| --- | --- |

—

kézzel összeállított, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó, 5 kg-os tasak,

| — | 60–70 mm közötti vagy 70 mm-nél nagyobb átmérőjű, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó, kézzel összeállított tálca, |
| --- | --- |

—

60–70 mm közötti vagy 70 mm-nél nagyobb átmérőjű, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó, kézzel összeállított tálca,

| — | kézzel összeállított, 60–80 mm átmérőjű, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó kosár, |
| --- | --- |

—

kézzel összeállított, 60–80 mm átmérőjű, vágott szárú fokhagymafejeket tartalmazó kosár,

| — | vágott szárú fokhagymafejekből álló, legfeljebb 1 kg tömegű háló, |
| --- | --- |

—

vágott szárú fokhagymafejekből álló, legfeljebb 1 kg tömegű háló,

| — | vágott szárú fokhagymafejekből álló, legfeljebb 1 kg tömegű tálka. |
| --- | --- |

—

vágott szárú fokhagymafejekből álló, legfeljebb 1 kg tömegű tálka.

A fokhagymafejeket az eredeti csomagolásban hozzák forgalomba. A fokhagyma darabonkénti értékesítése kizárólag a tálca és a kosár esetében lehetséges.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A fokhagyma valamennyi előállítási műveletére a földrajzi területen kerül sor.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma csomagolására – a termék minőségének megőrzése érdekében – kötelezően a földrajzi területen kerül sor.

A fokhagymafejek jó egészségi állapotának és legalább egy ép külső héjának megőrzése érdekében az „Ail violet de Cadours” fokhagymát meghatározott körülmények között tárolják, és a lehető legkevesebbet mozgatják.

Ezenfelül a csomagolás szükségessé teszi a gazdasági szereplők helyi szaktudását, amely a következők révén szintén hozzájárul az „Ail violet de Cadours” fokhagyma jellemzőinek kialakulásához:

| — | a fokhagymafejek gondos kiválasztása, ami lehetővé teszi a szín, az átmérő és az alak tekintetében egységes kiszerelés kialakítását, |
| --- | --- |

—

a fokhagymafejek gondos kiválasztása, ami lehetővé teszi a szín, az átmérő és az alak tekintetében egységes kiszerelés kialakítását,

| — | a fokhagymafejek kézzel történő elhelyezése, ami lehetővé teszi a csomagolások oly módon történő kialakítását, hogy a forgalomba hozatal során a fokhagymafejek a lehető legkevésbé ütődjenek: a fonatok, kötegek és csomók szárának szorosan egymás mellé helyezése egy merev egység létrehozása érdekében, a tasakos, hálós és tálkás kiszerelésű fokhagymafejek lehető legszorosabb lezárása, a fokhagymafejek szorosan egymás mellé helyezése a tálcákon és a kosarakban. |
| --- | --- |

—

a fokhagymafejek kézzel történő elhelyezése, ami lehetővé teszi a csomagolások oly módon történő kialakítását, hogy a forgalomba hozatal során a fokhagymafejek a lehető legkevésbé ütődjenek: a fonatok, kötegek és csomók szárának szorosan egymás mellé helyezése egy merev egység létrehozása érdekében, a tasakos, hálós és tálkás kiszerelésű fokhagymafejek lehető legszorosabb lezárása, a fokhagymafejek szorosan egymás mellé helyezése a tálcákon és a kosarakban.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A jogszabályokban előírt kötelező feliratokon kívül a címkének tartalmaznia kell a következőket:

| — | a csomagoló neve, |
| --- | --- |

—

a csomagoló neve,

| — | a betakarítás éve, |
| --- | --- |

—

a betakarítás éve,

| — | az „Ail violet de Cadours” fokhagyma egyedi azonosítási és nyomonkövethetőségi rendszere. |
| --- | --- |

—

az „Ail violet de Cadours” fokhagyma egyedi azonosítási és nyomonkövethetőségi rendszere.

Ezenkívül a fokhagyma darabonkénti értékesítését lehetővé tevő csomagolásokban minden egyes fokhagymafejet öntapadó matrica elhelyezésével „Ail violet de Cadours” fokhagymaként kell azonosítani.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület Haute-Garonne, Gers és Tarn-et-Garonne megye találkozásánál fekszik.

Haute-Garonne megye: Bellegarde-Sainte-Marie, Belleserre, Bragayrac, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Le Castéra, Caubiac, Cox, Drudas, Empeaux, Garac, Le Grès, Lagraulet-Saint-Nicolas, Laréole, Lasserre, Menville, Mérenvielle, Pelleport, Pradère-les-Bourguets, Puysségur, Saint-Thomas, Sainte-Livrade, Thil, Vignaux.

Tarn-et-Garonne megye: Auterive, Beaumont-de-Lomagne, Beaupuy, Bouillac, Le Causé, Escazeaux, Faudoas, Gariès, Goas, Marignac, Maubec, Sérignac.

Gers megye: Ansan, Ardizas, Aubiet, Augnax, Auradé, Aurimont, Avensac, Bajonnette, Beaupuy, Bédéchan, Bézéril, Blanquefort, Castillon-Savès, Catonvielle, Cazaux-Savès, Clermont-Savès, Cologne, Encausse, Endoufielle, Escorneboeuf, Estramiac, Frégouville, Gimont, Giscaro, Homps, L’Isle-Arné, L’Isle-Jourdain, Juilles, Labastide-Savès, Labrihe, Lahas, Lias, Mansempuy, Maravat, Marestaing, Maurens, Mauvezin, Monbrun, Monferran-Savès, Monfort, Montiron, Noilhan, Pessoulens, Pompiac, Puycasquier, Razengues, Roquelaure-Saint-Aubin, Saint-André, Saint-Antonin, Saint-Brès, Saint-Caprais, Saint-Cricq, Saint-Georges, Saint-Germier, Saint-Orens, Saint-Sauvy, Sainte-Anne, Sainte-Gemme, Sainte-Marie, Sarrant, Ségoufielle, Sérempuy, Seysses-Savès, Sirac, Solomiac, Thoux, Tirent-Pontejac, Touget, Tourrenquets.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma és környezete közötti kapcsolat a földrajzi terület éghajlati, talajtani és topográfiai viszonyaihoz nagyszerűen alkalmazkodó, a termék egyedi tulajdonságait (a fokhagymafejek lila színét, méretét és szabályos alakját) biztosító helyi populációkból származó és a földrajzi területre jellemző szakmai fogások alkalmazásával termesztett fajták felhasználásán alapul. Ezek a tulajdonságok biztosítják a termék jó hírnevét.

A földrajzi terület sajátosságai

Természeti tényezők

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma Midi-Pyrénées régióban, Haute-Garonne, Gers és Tarn-et-Garonne között elhelyezkedő termesztési területét télen és tavasszal óceáni hatásnak, nyáron és főként ősszel földközi-tengeri hatásnak kitett, sajátos éghajlat jellemzi. A tél viszonylag rövid és enyhe. A tavaszt szabályosan emelkedő hőmérséklet és jelentős csapadékmennyiség jellemzi, a legtöbb csapadék májusban esik. A nyár meleg és száraz. Az ősz szintén viszonylag enyhe és kevéssé csapadékos. Az övezetben az Autan szél fúj, amely meleg és száraz, különösen nyáron és ősszel előforduló délkeleti szél.

A termelési medencében a táj völgyekkel szabdalt, közepesen lankás. Az oligo-miocén molasszon kialakult talajok magas (legalább 30 %) agyagtartalmú, agyagos-mészköves és agyagos-meszes talajok, amelyek agyagtartalma megfelelő hasznos víztartalmat biztosít. E talajoknak jó a természetes vízelvezető képessége is, amit a lejtősség és a szerkezetük biztosít.

Emberi tényezők

A Keletről származó fokhagyma valószínűleg az első évszázadok alatti római gyarmatosítás során került a térségbe.

A fokhagyma-kereskedelem egyenletesen fejlődött, egészen a lila fokhagyma heti piacának bevezetéséig. Ezt a piacot július közepétől december közepéig szerdánként továbbra is megtartják Cadours-ban.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagymával foglalkozó gazdasági szereplők szaktudása a termesztésétől az elkészítéséig kifejezésre jut.

A Germidour és a Valdour fajtát a lila fokhagyma helyi populációjából izolálták, és az előbbit 1991-ben, az utóbbit pedig 2006-ban jegyezték be a hivatalos fajtajegyzékbe. E fajtákat különösen a rövid dormancia (magnyugalom), valamint a korai csírázás, a merev virágzati szár hiánya, a héjakon fehér alapon lila csíkokat tartalmazó, nagyméretű fej jellemzi.

E fajtákat ősszel, október közepétől december közepéig ültetik olyan parcellákra, amelyeken három éve nem termesztettek hagymaféléket, illetve az előző évben kukoricát vagy cirokot. A nitrogén-, a foszfor- és a káliumbevitelt a növénykultúra igényeitől, valamint ezen elemek talajban való rendelkezésre állásától függően fontolják meg.

A fokhagymát érett állapotban takarítják be.

A szárítás nyomon követése lehetővé teszi annak garantálását, hogy a betakarított termék legalább 20 % vizet veszítsen a tömegéből.

A földrajzi terület mezőgazdasági üzemei kis és közepes területűek. Ezek vegyes növénytermesztést, túlnyomórészt gabonatermesztést folytató mezőgazdasági üzemek, ahol a fokhagymatermesztés jelentős hozzáadott értéket képviselő kiegészítő tevékenység. A családi munkaerő rendelkezésre állása lehetővé tette a fokhagymatermesztés fejlődését.

A jól megtisztított és megfelelően kiszerelt fokhagyma kialakítása érdekében még mindig több műveletszakaszt végeznek kézzel: a sérült külső héjak eltávolításából, de legalább egy tiszta és ép héj megőrzéséből álló hámozást, a gyökerek levágását, az „Ail violet de Cadours” fokhagyma forgalomba hozatalához szükséges kiszerelések elkészítését. A gazdasági szereplők szaktudása különösen e műveletszakaszok során jut kifejezésre, a harmonikus kiszerelés kialakítása érdekében a fokhagymafejek átmérő, alak és szín alapján történő, kézzel végzett gondos kiválogatása mellett.

A termék sajátosságai

Az „Ail violet de Cadours” száraz fokhagyma. Elsődleges jellemzőit a külső buroklevelein található lila színű csíkok jelentik. A fokhagymafejek legalább 45 milliméter átmérőjűek, szabályos alakúak, nem kidomborodóak, vagyis a gerezdek nem láthatóak (legalább az egyik külső buroklevelük nem szakadt el). A gyökértövet rövidre vágják.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma olyan sajátos vizuális, érzékszervi és ízbeli jellemzőkkel rendelkezik, amelyek egyértelműen megkülönböztetik azt a földrajzi területen kívül termesztett Germidour fajtájú száraz, lila fokhagymától. Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma a vizuális jellemzőivel: a nagyobb fejátmérővel, a fej lilább színével, szabályosabb alakjával; valamint érzékszervi jellemzőivel: intenzívebb, jellegzetes fokhagymaszagával és erősebb csípős szagával különül el. A sült fokhagyma kóstolásakor ezenfelül az „Ail violet de Cadours” fokhagyma aromái hosszabban tartanak, csípős ízérzete pedig erősebb.

Tapintáskor a fokhagymafejek a gerezdeknél és a gyökértőnél egyaránt kemények. A fokhagymafejek a betakarítástól a forgalombahozatalig jó egészségi állapotúak.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagymát átmérő, alak és szín tekintetében egységes kiszerelésben hozzák forgalomba.

Amikor az „Ail violet de Cadours” fokhagymát a szárával együtt hozzák forgalomba, a kiszerelés a szárak szorosan egymás mellé helyezéséből fakadóan bizonyos mértékben merev. Amikor az „Ail violet de Cadours” fokhagymát vágott szárral hozzák forgalomba, a fokhagymafejek a csomagolásukban szorosan egymás mellett helyezkednek el.

Ok-okozati kapcsolat

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma a termelési övezetében minden előnyös feltételt megtalált a fejlődéséhez.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagymát először is a színe jellemzi. Színét a külső héjakon lila csíkokat tartalmazó helyi populációkból származó fajták felhasználása, valamint az agyagban gazdag parcellákra ültetés és a májusi legnagyobb csapadékmennyiség eredményezi. Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma agyagban gazdag, megfelelő hasznos víztartalommal rendelkező talajokon történő termesztése kedvez a szabályos alakú fokhagymafejek kialakulásának. A fokhagymafejek kidomborodásának elkerülését lehetővé tevő észszerű trágyázás révén az „Ail violet de Cadours” fokhagyma legalább egyik külső buroklevele nem szakad el.

Másrészt a növény vízigénye a termék kialakulásának alapvető fiziológiai szakaszában, az úgynevezett fejképződés során a legnagyobb. Ez egy gyors növekedési szakasz, amely közvetlen hatással van a fokhagymafej átmérőjére, alakjára és a lila szín kifejeződésére. A májusi legnagyobb csapadékmennyiség a növény e kulcsfontosságú időszak alatti víz- és ásványianyag-igényének fedezése révén lehetővé teszi az „Ail violet de Cadours” fokhagyma jellemzőivel rendelkező fokhagymafejek – legalább 45 milliméter átmérőjű, kerek és szabályos alakú, emellett lilás színt mutató fokhagymafejek – kialakulását.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagymafejek keménysége az előkészítésükhöz kapcsolódik, melynek során kiküszöbölik azok egymáshoz ütődését, továbbá a korai csírázás előtt befejeződő rövid forgalombahozatali időszakkal függ össze.

Az „Ail violet de Cadours” fokhagyma jó egészségi állapota számos tényező következménye:

| — | a vetésforgó és a természetesen jó vízelvezető képességű parcellákra ültetés révén a gombák vagy baktériumok okozta betegségek talajban való terjedésének korlátozása, |
| --- | --- |

—

a vetésforgó és a természetesen jó vízelvezető képességű parcellákra ültetés révén a gombák vagy baktériumok okozta betegségek talajban való terjedésének korlátozása,

| — | e betegségek kialakulásának korlátozása a termesztés során az ültetési dátumok szabályozásával és az észszerű trágyázással, |
| --- | --- |

—

e betegségek kialakulásának korlátozása a termesztés során az ültetési dátumok szabályozásával és az észszerű trágyázással,

| — | érett állapotban történő betakarítás, majd a szárítás és az Autan szél, amelyek elősegítik a fokhagyma tartósítását. |
| --- | --- |

—

érett állapotban történő betakarítás, majd a szárítás és az Autan szél, amelyek elősegítik a fokhagyma tartósítását.

A merev virágzati szárat nem tartalmazó fokhagymafajták használata lehetővé teszi az „Ail violet de Cadours” fokhagyma szárral együtt történő kiszerelését: fonat, köteg és csomó formájában.

Végezetül az „Ail violet de Cadours” a kézzel végzett gondos hámozásról ismerhető fel, melynek során megőrződnek az egész buroklevelek, és amely lehetővé teszi a fokhagymafej rövidre vágott gyökértövének kialakítását. Valamennyi kézzel végzett művelet lehetővé teszi az átmérő, az alak és a szín tekintetében vizuálisan egységes kiszerelés elkészítését. A gazdasági szereplők hagyományos szaktudása a termék elkészítéséig érvényre juttatja és megőrzi az „Ail violet de Cadours” fokhagyma minőségét.

Így a termesztési terület valamennyi ismertetőjegye, valamennyi természeti és emberi tényező hozzájárul az „Ail violet de Cadours” fokhagyma sajátosságaihoz.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b9eb2879-fbef-4c10-a287-c0d23d8ef13f

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---