# Euroopa Liidu C 150/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 150 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik6. mai 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 150

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik6. mai 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 150/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 150/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 150/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings) (
  1
  )

1

1

2020/C 150/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 150/03 | Euro vahetuskurss — 5. mai 2020 | 3 |
| 2020/C 150/04 | Komisjoni otsus, 16. aprill 2020, millega antakse Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite muudatused Euroopa Liidu tehingulogis hoitavasse liidu rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelisse | 4 |
| 2020/C 150/05 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 150/03

Euro vahetuskurss — 5. mai 2020

3

2020/C 150/04

Komisjoni otsus, 16. aprill 2020, millega antakse Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite muudatused Euroopa Liidu tehingulogis hoitavasse liidu rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelisse

4

2020/C 150/05

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

17

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 150/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 18 |
| 2020/C 150/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 28 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 150/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

18

2020/C 150/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9813 – Blackstone / IQSA Holdings)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 150/01)

29. aprillil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9813 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9813 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9811 – Franklin Resources / Legg Mason)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 150/02)

29. aprillil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9811 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9811 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/3

---

Euro vahetuskurss (1)

5. mai 2020

(2020/C 150/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0843 |
| JPY | Jaapani jeen | 115,71 |
| DKK | Taani kroon | 7,4612 |
| GBP | Inglise nael | 0,87060 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6980 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0525 |
| ISK | Islandi kroon | 159,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,1730 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,978 |
| HUF | Ungari forint | 350,27 |
| PLN | Poola zlott | 4,5316 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8260 |
| TRY | Türgi liir | 7,6866 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6825 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5201 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4057 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7910 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5359 |
| KRW | Korea vonn | 1 324,81 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,9018 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6575 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5735 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 372,93 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6674 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,863 |
| RUB | Vene rubla | 80,4713 |
| THB | Tai baat | 35,126 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,9576 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,8850 |
| INR | India ruupia | 82,1435 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0843

JPY

Jaapani jeen

115,71

DKK

Taani kroon

7,4612

GBP

Inglise nael

0,87060

SEK

Rootsi kroon

10,6980

CHF

Šveitsi frank

1,0525

ISK

Islandi kroon

159,30

NOK

Norra kroon

11,1730

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,978

HUF

Ungari forint

350,27

PLN

Poola zlott

4,5316

RON

Rumeenia leu

4,8260

TRY

Türgi liir

7,6866

AUD

Austraalia dollar

1,6825

CAD

Kanada dollar

1,5201

HKD

Hongkongi dollar

8,4057

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7910

SGD

Singapuri dollar

1,5359

KRW

Korea vonn

1 324,81

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,9018

CNY

Hiina jüaan

7,6575

HRK

Horvaatia kuna

7,5735

IDR

Indoneesia ruupia

16 372,93

MYR

Malaisia ringit

4,6674

PHP

Filipiini peeso

54,863

RUB

Vene rubla

80,4713

THB

Tai baat

35,126

BRL

Brasiilia reaal

5,9576

MXN

Mehhiko peeso

25,8850

INR

India ruupia

82,1435

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/4

---

KOMISJONI OTSUS,

16. aprill 2020,

millega antakse Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korraldus sisestada rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite muudatused Euroopa Liidu tehingulogis hoitavasse liidu rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelisse

(2020/C 150/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (1),

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011, (2) eriti selle artikli 59 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheliste ühikute kogus, mida käitajatel on lubatud kasutada, määratakse kooskõlas komisjoni 8. novembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1123/2013 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguste määramise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheliste ühikute kogus, mida käitajatel on lubatud kasutada, määratakse kooskõlas komisjoni 8. novembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1123/2013 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguste määramise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 1123/2013 artikli 1 lõigete 2–5 kohaselt määratud kasutusõigusi ajakohastatakse igal aastal automaatselt liidu registris ja seda tehakse tõendatud heitkoguste alusel. Uute käitiste ja uute õhusõidukikäitajate puhul esialgset väärtust ei ole. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 1123/2013 artikli 1 lõigete 2–5 kohaselt määratud kasutusõigusi ajakohastatakse igal aastal automaatselt liidu registris ja seda tehakse tõendatud heitkoguste alusel. Uute käitiste ja uute õhusõidukikäitajate puhul esialgset väärtust ei ole.

| (3) | Komisjoni määruse (EL) nr 1123/2013 artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni muudatustest oma rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis ning komisjon annab komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt põhihaldajale korralduse teha vastavad muudatused Euroopa Liidu tehingulogis (ELi tehingulogi) hoitavas rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis, kui need muudatused on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja selle artikli 11a kohaselt vastu võetud meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EL) nr 1123/2013 artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni muudatustest oma rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis ning komisjon annab komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt põhihaldajale korralduse teha vastavad muudatused Euroopa Liidu tehingulogis (ELi tehingulogi) hoitavas rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis, kui need muudatused on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja selle artikli 11a kohaselt vastu võetud meetmetega.

| (4) | Austria andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 3. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(4)

Austria andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 3. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (5) | Belgia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(5)

Belgia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (6) | Küpros andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 19. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(6)

Küpros andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 19. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (7) | Tšehhi andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 9. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(7)

Tšehhi andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 9. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (8) | Taani andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 20. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(8)

Taani andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 20. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (9) | Eesti andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 24. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(9)

Eesti andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 24. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (10) | Soome andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 28. veebruari 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(10)

Soome andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 28. veebruari 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (11) | Prantsusmaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(11)

Prantsusmaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (12) | Saksamaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 16. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 16. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (13) | Iirimaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 19. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 19. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (14) | Itaalia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(14)

Itaalia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (15) | Läti andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(15)

Läti andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (16) | Malta andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(16)

Malta andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (17) | Madalmaad andsid komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(17)

Madalmaad andsid komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (18) | Poola andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 20. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(18)

Poola andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 20. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (19) | Rumeenia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(19)

Rumeenia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (20) | Slovakkia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(20)

Slovakkia andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 17. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (21) | Hispaania andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(21)

Hispaania andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 23. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (22) | Rootsi andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(22)

Rootsi andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 18. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (23) | Ühendkuningriik andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 25. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. |
| --- | --- |

(23)

Ühendkuningriik andis komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artikli 59 lõike 3 kohaselt 25. märtsi 2020. aasta kirjas teada muudatustest aastate 2008–2020 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis.

| (24) | Komisjon ei ole leidnud vasturääkivusi teatatud muudatuste ja direktiivi 2003/87/EÜ või selle artikli 11a kohaselt vastu võetud meetmete vahel, |
| --- | --- |

(24)

Komisjon ei ole leidnud vasturääkivusi teatatud muudatuste ja direktiivi 2003/87/EÜ või selle artikli 11a kohaselt vastu võetud meetmete vahel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon annab Euroopa Liidu tehingulogi põhihaldajale korralduse sisestada rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite muudatused Euroopa Liidu tehingulogisse.

Artikkel 2

Rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite muudatused on näidatud lisas.

Brüssel, 16. aprill 2020

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  ELT L 122, 3.5.2013, lk 1.

2

---

LISA

Austria

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210600 | Laudamotion Executive GmbH | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210636 | easyJet Europe Airline GmbH | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210838 | Anisec Luftfahrt GmbH | Artikli 1 lõige 5 | |
| 142 | Jungbunzlauer Wulzeshofen | Artikli 1 lõige 3 | 104963 |
| 182 | Stölzle-Oberglas Köflach | Artikli 1 lõige 3 | 22133 |
| 168 | SCA Graphic Laakirchen AG | Artikli 1 lõige 3 | 2162 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210600

Laudamotion Executive GmbH

Artikli 1 lõige 5

210636

easyJet Europe Airline GmbH

Artikli 1 lõige 5

210838

Anisec Luftfahrt GmbH

Artikli 1 lõige 5

142

Jungbunzlauer Wulzeshofen

Artikli 1 lõige 3

104963

182

Stölzle-Oberglas Köflach

Artikli 1 lõige 3

22133

168

SCA Graphic Laakirchen AG

Artikli 1 lõige 3

2162

Belgia

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 327 | Alpro | Artikli 1 lõige 3 | 5981 |
| 37 | Nelissen Steenfabrieken | Artikli 1 lõige 3 | 20477 |
| 271 | Wienerberger Rumst | Artikli 1 lõige 3 | 39225 |
| 210663 | Asfaltcentrale Willemen Infra Doel | Artikli 1 lõige 2 | |
| 630 | BPB Belgium | Artikli 1 lõige 3 | 24806 |
| 292 | Etex Building Performance | Artikli 1 lõige 3 | 16949 |
| 210011 | EON – WKK Oleon Ertvelde | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210012 | E.ON – WKK Promat Tisselt | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210664 | A&S Energie | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210661 | Agristo Wielsbeke | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210659 | Agristo Harelbeke | Artikli 1 lõige 2 | |
| 220 | Clarebout Potatoes | Artikli 1 lõige 3 | 26474 |
| 741 | Sibelco | Artikli 1 lõige 3 | 10225 |
| 210133 | Provital | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211998 | Advachem | Artikli 1 lõige 2 | |
| 279 | GSK Wavre | Artikli 1 lõige 3 | 13689 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

327

Alpro

Artikli 1 lõige 3

5981

37

Nelissen Steenfabrieken

Artikli 1 lõige 3

20477

271

Wienerberger Rumst

Artikli 1 lõige 3

39225

210663

Asfaltcentrale Willemen Infra Doel

Artikli 1 lõige 2

630

BPB Belgium

Artikli 1 lõige 3

24806

292

Etex Building Performance

Artikli 1 lõige 3

16949

210011

EON – WKK Oleon Ertvelde

Artikli 1 lõige 2

210012

E.ON – WKK Promat Tisselt

Artikli 1 lõige 2

210664

A&S Energie

Artikli 1 lõige 2

210661

Agristo Wielsbeke

Artikli 1 lõige 2

210659

Agristo Harelbeke

Artikli 1 lõige 2

220

Clarebout Potatoes

Artikli 1 lõige 3

26474

741

Sibelco

Artikli 1 lõige 3

10225

210133

Provital

Artikli 1 lõige 2

211998

Advachem

Artikli 1 lõige 2

279

GSK Wavre

Artikli 1 lõige 3

13689

Küpros

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210168 | TUS Airways Ltd | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210705 | CHARLIE AIRLINES LTD | Artikli 1 lõige 5 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210168

TUS Airways Ltd

Artikli 1 lõige 5

210705

CHARLIE AIRLINES LTD

Artikli 1 lõige 5

Tšehhi

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 208023 | Pittsburgh Corning CR | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210084 | Papírna APIS s.r.o. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 32 | Huhtamaki Česká republika, a.s. | Artikli 1 lõige 3 | 4805 |
| 127 | ČEZ, a. s. – Elektrárna Prunéřov 2 | Artikli 1 lõige 3 | 3484452 |
| 272 | SAINT-GOBAIN ADFORS CZ – Litomyšl | Artikli 1 lõige 3 | 28742 |
| 283 | Vápenka Čertovy schody | Artikli 1 lõige 3 | 194885 |
| 284 | CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o. | Artikli 1 lõige 3 | 17247 |
| 207687 | ABS Jets Inc. | Artikli 1 lõige 5 | |
| 209931 | PLORISTA LIMITED | Artikli 1 lõige 5 | |
| 426 | SPP Storage – PZP Dolní Bojanovice | Artikli 1 lõige 3 | 1384 |
| 314 | LASSELSBERGER – závod Chlumčany | Artikli 1 lõige 3 | 35526 |
| 397 | Rýnovická energetická s.r.o. | Artikli 1 lõige 3 | 3383 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

208023

Pittsburgh Corning CR

Artikli 1 lõige 2

210084

Papírna APIS s.r.o.

Artikli 1 lõige 2

32

Huhtamaki Česká republika, a.s.

Artikli 1 lõige 3

4805

127

ČEZ, a. s. – Elektrárna Prunéřov 2

Artikli 1 lõige 3

3484452

272

SAINT-GOBAIN ADFORS CZ – Litomyšl

Artikli 1 lõige 3

28742

283

Vápenka Čertovy schody

Artikli 1 lõige 3

194885

284

CRYSTALITE BOHEMIA, s.r.o.

Artikli 1 lõige 3

17247

207687

ABS Jets Inc.

Artikli 1 lõige 5

209931

PLORISTA LIMITED

Artikli 1 lõige 5

426

SPP Storage – PZP Dolní Bojanovice

Artikli 1 lõige 3

1384

314

LASSELSBERGER – závod Chlumčany

Artikli 1 lõige 3

35526

397

Rýnovická energetická s.r.o.

Artikli 1 lõige 3

3383

Taani

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210839 | Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a | Artikli 1 lõige 2 | |
| 291 | CP KELCO ApS | Artikli 1 lõige 3 | 50095 |
| 210419 | De Danske Gærfabrikker A/S | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210839

Karup Kartoffelmelfabrik a.m.b.a

Artikli 1 lõige 2

291

CP KELCO ApS

Artikli 1 lõige 3

50095

210419

De Danske Gærfabrikker A/S

Artikli 1 lõige 2

Eesti

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 206959 | KKT Oil OÜ | Artikli 1 lõige 3 | |
| 206191 | Enefit Õlitööstus | Artikli 1 lõige 3 | |
| 2 | Eesti elektrijaam | Artikli 1 lõige 3 | 4224836 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

206959

KKT Oil OÜ

Artikli 1 lõige 3

206191

Enefit Õlitööstus

Artikli 1 lõige 3

2

Eesti elektrijaam

Artikli 1 lõige 3

4224836

Soome

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210165 | Nikkilän voimalaitos | Artikli 1 lõige 1 | 5568 |
| 210671 | Helsinki Data Center | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210700 | Renkomäen lämpökeskus | Artikli 1 lõige 2 | |
| 416 | Äänekosken tehtaat | Artikli 1 lõige 3 | 22973 |
| 210687 | Lk300 Terrafame Sotkamo | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210165

Nikkilän voimalaitos

Artikli 1 lõige 1

5568

210671

Helsinki Data Center

Artikli 1 lõige 2

210700

Renkomäen lämpökeskus

Artikli 1 lõige 2

416

Äänekosken tehtaat

Artikli 1 lõige 3

22973

210687

Lk300 Terrafame Sotkamo

Artikli 1 lõige 2

Prantsusmaa

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210608 | SYNUTRA | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210623 | Station de Sauveterre de Guyenne | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210662 | Chaudiere Ajinomoto Foods Europe | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210721 | COGESTAR 3 – Cogé McCain Matougues | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210722 | COGESTAR 3 – McCain Harnes | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210723 | Ecoslops Provence | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210725 | COGESTAR 3 – CEA Saclay | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210797 | ESTIA – Chaufferie de la Haye | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211358 | LYONDELLBASELL SERVICES France | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211718 | CHARTRES METROPOLE ENERGIES | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211758 | Spie Batignolles Malet – Grands Chantiers – PE 15 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211858 | OMYA – Site d’Orgon | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211959 | KNAUF INSULATION LANNEMEZAN – Illange | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211960 | INTERXION FRANCE – MRS2 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212100 | TRX | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212180 | Orange- Datacenter Chartres | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212220 | CHEVRON ORONITE – Usine de Gonfreville L’Orcher | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212280 | Centrale d’énergie Hôpital de Mercy | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212401 | Fresenius Medical Care SMAD | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210666 | Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A. | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210737 | AB Air Holdings | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210858 | Symphony Master (Jersey) Limited | Artikli 1 lõige 5 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210608

SYNUTRA

Artikli 1 lõige 2

210623

Station de Sauveterre de Guyenne

Artikli 1 lõige 2

210662

Chaudiere Ajinomoto Foods Europe

Artikli 1 lõige 2

210721

COGESTAR 3 – Cogé McCain Matougues

Artikli 1 lõige 2

210722

COGESTAR 3 – McCain Harnes

Artikli 1 lõige 2

210723

Ecoslops Provence

Artikli 1 lõige 2

210725

COGESTAR 3 – CEA Saclay

Artikli 1 lõige 2

210797

ESTIA – Chaufferie de la Haye

Artikli 1 lõige 2

211358

LYONDELLBASELL SERVICES France

Artikli 1 lõige 2

211718

CHARTRES METROPOLE ENERGIES

Artikli 1 lõige 2

211758

Spie Batignolles Malet – Grands Chantiers – PE 15

Artikli 1 lõige 2

211858

OMYA – Site d’Orgon

Artikli 1 lõige 2

211959

KNAUF INSULATION LANNEMEZAN – Illange

Artikli 1 lõige 2

211960

INTERXION FRANCE – MRS2

Artikli 1 lõige 2

212100

TRX

Artikli 1 lõige 2

212180

Orange- Datacenter Chartres

Artikli 1 lõige 2

212220

CHEVRON ORONITE – Usine de Gonfreville L’Orcher

Artikli 1 lõige 2

212280

Centrale d’énergie Hôpital de Mercy

Artikli 1 lõige 2

212401

Fresenius Medical Care SMAD

Artikli 1 lõige 2

210666

Azul Linhas Aéreas Brasileiras S.A.

Artikli 1 lõige 5

210737

AB Air Holdings

Artikli 1 lõige 5

210858

Symphony Master (Jersey) Limited

Artikli 1 lõige 5

Saksamaa

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 | Einheitliche Anlage Bremen | Artikli 1 lõige 3 | 6449750 |
| 203410 | Schmiede | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 341 | Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH | Artikli 1 lõige 3 | 29148 |
| 390 | Ziegelei Wolfersdorf | Artikli 1 lõige 3 | 17982 |
| 203168 | Brennen von Dachziegeln – Betrieb Hüllhorst | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 201937 | Fliesenwerk BLINK | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 616 | Papiererzeugung Stockstadt | Artikli 1 lõige 3 | 359889 |
| 202756 | Papierproduktion Schwedt | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 879 | DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven | Artikli 1 lõige 3 | 58097 |
| 1444 | GuD und Heizkraftwerk Nord | Artikli 1 lõige 1 | 393145 |
| 4141 | Reservedampferzeuger | Artikli 1 lõige 3 | 82932 |
| 207202 | Geothermieanlage Unterföhring | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 208751 | Heizkraftwerk Klingenhof | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 4155 | Verdichterstation Radeland | Artikli 1 lõige 3 | 1793 |
| 206995 | Verdichterstation Embsen – Gasturbinenanlage | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 202625 | Vinna-Anlage | Artikli 1 lõige 3 | 0 |
| 210670 | Keramikbrennung | Artikli 1 lõige 2 | |
| 209081 | BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei | Artikli 1 lõige 1 | 0 |
| 210642 | Heizwerk Europaviertel | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210681 | Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen) | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210939 | HW Treptow | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210665 | Holzheizkraftwerk Horn | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210680 | Gasmotoren-BHKW Ramstein | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210688 | Stawag – BHKW Campus Melaten | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210603 | Heizkraftwerk Gera-Lusan | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210658 | Heizkraftwerk Gera-Tinz | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210686 | HKW Robert-Bosch-Straße | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211499 | Dampfkesselanlage M228 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210167 | Gasturbine 4 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210532 | Heizkraftwerk Adlerstraße | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210880 | Blockheizkraftwerk Hollerstauden | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210625 | Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211738 | Erdgasempfangststation Lubmin 2 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210639 | Polypropylen-Anlage Schkopau | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211198 | Acetylenanlage | Artikli 1 lõige 2 | |
| 209864 | Polyethylenanlage I, Geb T02 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 209866 | Polyethylenanlage III, Geb T07 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210674 | Blockweichschaumproduktionsanlage | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210628 | PVC-Anlage | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210617 | Polyamid-Anlage | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210878 | Anlage 73 – Herstellung von Industrieklebstoffen | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210601 | Otto Bock Kunststoff GmbH | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210596 | HDPE-Anlage, GUR-Straße | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210164 | PAV-Fabrik | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211199 | Imidazol-Fabrik I | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

60

Einheitliche Anlage Bremen

Artikli 1 lõige 3

6449750

203410

Schmiede

Artikli 1 lõige 3

0

341

Argelith Bodenkeramik H. Bitter GmbH

Artikli 1 lõige 3

29148

390

Ziegelei Wolfersdorf

Artikli 1 lõige 3

17982

203168

Brennen von Dachziegeln – Betrieb Hüllhorst

Artikli 1 lõige 3

0

201937

Fliesenwerk BLINK

Artikli 1 lõige 3

0

616

Papiererzeugung Stockstadt

Artikli 1 lõige 3

359889

202756

Papierproduktion Schwedt

Artikli 1 lõige 3

0

879

DMK Deutsche Milchkontor GmbH Werk Zeven

Artikli 1 lõige 3

58097

1444

GuD und Heizkraftwerk Nord

Artikli 1 lõige 1

393145

4141

Reservedampferzeuger

Artikli 1 lõige 3

82932

207202

Geothermieanlage Unterföhring

Artikli 1 lõige 3

0

208751

Heizkraftwerk Klingenhof

Artikli 1 lõige 3

0

4155

Verdichterstation Radeland

Artikli 1 lõige 3

1793

206995

Verdichterstation Embsen – Gasturbinenanlage

Artikli 1 lõige 3

0

202625

Vinna-Anlage

Artikli 1 lõige 3

0

210670

Keramikbrennung

Artikli 1 lõige 2

209081

BMW Werk 06.10 Regensburg Lackiererei

Artikli 1 lõige 1

0

210642

Heizwerk Europaviertel

Artikli 1 lõige 2

210681

Anlage zur Herstellung von Spezialglas (Mikro-Glaskugeln für Fahrbahnmarkierungen)

Artikli 1 lõige 2

210939

HW Treptow

Artikli 1 lõige 2

210665

Holzheizkraftwerk Horn

Artikli 1 lõige 2

210680

Gasmotoren-BHKW Ramstein

Artikli 1 lõige 2

210688

Stawag – BHKW Campus Melaten

Artikli 1 lõige 2

210603

Heizkraftwerk Gera-Lusan

Artikli 1 lõige 2

210658

Heizkraftwerk Gera-Tinz

Artikli 1 lõige 2

210686

HKW Robert-Bosch-Straße

Artikli 1 lõige 2

211499

Dampfkesselanlage M228

Artikli 1 lõige 2

210167

Gasturbine 4

Artikli 1 lõige 2

210532

Heizkraftwerk Adlerstraße

Artikli 1 lõige 2

210880

Blockheizkraftwerk Hollerstauden

Artikli 1 lõige 2

210625

Heizkraftwerk Stuttgart-Gaisburg 3

Artikli 1 lõige 2

211738

Erdgasempfangststation Lubmin 2

Artikli 1 lõige 2

210639

Polypropylen-Anlage Schkopau

Artikli 1 lõige 2

211198

Acetylenanlage

Artikli 1 lõige 2

209864

Polyethylenanlage I, Geb T02

Artikli 1 lõige 2

209866

Polyethylenanlage III, Geb T07

Artikli 1 lõige 2

210674

Blockweichschaumproduktionsanlage

Artikli 1 lõige 2

210628

PVC-Anlage

Artikli 1 lõige 2

210617

Polyamid-Anlage

Artikli 1 lõige 2

210878

Anlage 73 – Herstellung von Industrieklebstoffen

Artikli 1 lõige 2

210601

Otto Bock Kunststoff GmbH

Artikli 1 lõige 2

210596

HDPE-Anlage, GUR-Straße

Artikli 1 lõige 2

210164

PAV-Fabrik

Artikli 1 lõige 2

211199

Imidazol-Fabrik I

Artikli 1 lõige 2

Iirimaa

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210702 | Equinix DB3 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210704 | Equinix DB1 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211260 | MSD Ireland (Biotech Dublin) | Artikli 1 lõige 2 | |
| 203640 | Alltech Inc | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204963 | First Virtual Air LLC | Artikli 1 lõige 5 | |
| 203656 | Orange Crimson Aviation LLC | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204157 | General Dynamics Land Systems | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204542 | Quest AVTN | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204603 | Guthy Renker Aviation | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204639 | Nestle Purina PetCare | Artikli 1 lõige 5 | |
| 204765 | Premier Executive Jets Ltd | Artikli 1 lõige 5 | |
| 205278 | Konfara Company | Artikli 1 lõige 5 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210702

Equinix DB3

Artikli 1 lõige 2

210704

Equinix DB1

Artikli 1 lõige 2

211260

MSD Ireland (Biotech Dublin)

Artikli 1 lõige 2

203640

Alltech Inc

Artikli 1 lõige 5

204963

First Virtual Air LLC

Artikli 1 lõige 5

203656

Orange Crimson Aviation LLC

Artikli 1 lõige 5

204157

General Dynamics Land Systems

Artikli 1 lõige 5

204542

Quest AVTN

Artikli 1 lõige 5

204603

Guthy Renker Aviation

Artikli 1 lõige 5

204639

Nestle Purina PetCare

Artikli 1 lõige 5

204765

Premier Executive Jets Ltd

Artikli 1 lõige 5

205278

Konfara Company

Artikli 1 lõige 5

Itaalia

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 326 | Stabilimento Ferrari di Maranello | Artikli 1 lõige 3 | 11981 |
| 210621 | Ernest SpA | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210667 | Cartiera di Salerno | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210668 | Stabilimento Pratella – Montelupo Fi.no | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210679 | Ceramiche Mariner | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210717 | Flightpartner Ltd | Artikli 1 lõige 5 | |
| 210840 | Keritaly S.p.a. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210859 | C.le di produzione calore terleriscaldamento BG | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210898 | SAXAGRES SPA | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210938 | ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211218 | Sito di Rosia | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211318 | Centrale di Riserva Leinì | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211398 | Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211439 | Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211458 | AMA Rozzano | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211699 | CHP Bracco – Cesano Maderno | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

326

Stabilimento Ferrari di Maranello

Artikli 1 lõige 3

11981

210621

Ernest SpA

Artikli 1 lõige 5

210667

Cartiera di Salerno

Artikli 1 lõige 2

210668

Stabilimento Pratella – Montelupo Fi.no

Artikli 1 lõige 2

210679

Ceramiche Mariner

Artikli 1 lõige 2

210717

Flightpartner Ltd

Artikli 1 lõige 5

210840

Keritaly S.p.a.

Artikli 1 lõige 2

210859

C.le di produzione calore terleriscaldamento BG

Artikli 1 lõige 2

210898

SAXAGRES SPA

Artikli 1 lõige 2

210938

ThermalCeramicsItaliana srl STAB. CASALPUSTERLENGO

Artikli 1 lõige 2

211218

Sito di Rosia

Artikli 1 lõige 2

211318

Centrale di Riserva Leinì

Artikli 1 lõige 2

211398

Centrale Sud teleriscaldamento Alessandria

Artikli 1 lõige 2

211439

Stab. di Pozzolo Formigaro di Tomato Farm SpA

Artikli 1 lõige 2

211458

AMA Rozzano

Artikli 1 lõige 2

211699

CHP Bracco – Cesano Maderno

Artikli 1 lõige 2

Läti

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210127 | CBF SIA „Binders“ Vangažu asfaltbetona rūpnīca | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210002 | SIA Energia Verde „Koģenerācijas elektrostacija“ | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210127

CBF SIA „Binders“ Vangažu asfaltbetona rūpnīca

Artikli 1 lõige 2

210002

SIA Energia Verde „Koģenerācijas elektrostacija“

Artikli 1 lõige 2

Malta

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210657 | Air X Charter Ltd | Artikli 1 lõige 5 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210657

Air X Charter Ltd

Artikli 1 lõige 5

Madalmaad

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 | Parenco B.V. | Artikli 1 lõige 3 | 129743 |
| 210677 | AMS05 – AMS07 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210685 | Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+) | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211579 | BECC B.V. | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

90

Parenco B.V.

Artikli 1 lõige 3

129743

210677

AMS05 – AMS07

Artikli 1 lõige 2

210685

Maastricht Universitair Medisch Centrum + (MUMC+)

Artikli 1 lõige 2

211579

BECC B.V.

Artikli 1 lõige 2

Poola

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 363 | Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o. | Artikli 1 lõige 3 | 40150 |
| 371 | Stalownia | Artikli 1 lõige 3 | 96722 |
| 438 | Instalacja produkcji papieru | Artikli 1 lõige 3 | 9621 |
| 447 | Packprofil Sp. z o.o. | Artikli 1 lõige 3 | 2537 |
| 508 | LINIA PRODUKCJI SZKŁA | Artikli 1 lõige 3 | 73736 |
| 811 | URSA Polska Sp. z o.o. | Artikli 1 lõige 3 | 8045 |
| 210697 | INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210718 | ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211478 | Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211578 | AMC Aviation sp. z o.o. | Artikli 1 lõige 5 | |
| 212018 | Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

363

Koksownia Częstochowa Nowa Sp. z o.o.

Artikli 1 lõige 3

40150

371

Stalownia

Artikli 1 lõige 3

96722

438

Instalacja produkcji papieru

Artikli 1 lõige 3

9621

447

Packprofil Sp. z o.o.

Artikli 1 lõige 3

2537

508

LINIA PRODUKCJI SZKŁA

Artikli 1 lõige 3

73736

811

URSA Polska Sp. z o.o.

Artikli 1 lõige 3

8045

210697

INSTALACJA DO PRODUKCJI PAPIERU LUB TEKTURY

Artikli 1 lõige 2

210718

ZAKŁAD PRODUKCJI BIBUŁY

Artikli 1 lõige 2

211478

Nowe Jaworzno Grupa TAURON Sp. z o.o.

Artikli 1 lõige 2

211578

AMC Aviation sp. z o.o.

Artikli 1 lõige 5

212018

Instalacja do produkcji płyt drewnopochodnych płyt wiórowych

Artikli 1 lõige 2

Rumeenia

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210324 | S.C. Kronochem Sebes S.R.L. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210540 | TERMOFICARE ORADEA S.A. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212300 | COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A. | Artikli 1 lõige 2 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210324

S.C. Kronochem Sebes S.R.L.

Artikli 1 lõige 2

210540

TERMOFICARE ORADEA S.A.

Artikli 1 lõige 2

212300

COMBINATUL DE CELULOZA SI HARTIE S.A.

Artikli 1 lõige 2

Slovakkia

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 206184 | OFZ a. s., prevádzka Široká | Artikli 1 lõige 3 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

206184

OFZ a. s., prevádzka Široká

Artikli 1 lõige 3

Hispaania

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 825 | Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A | Artikli 1 lõige 1 | 13738 |
| | AENA SME, S.A. | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211118 | Desimpacte de Purins Voltregà, SA | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Rosa Gres, SL | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210777 | Tractaments de Juneda, S.A. | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Aeropuerto de Tenerife Sur | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Aeropuerto de Palma de Mallorca | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Aeropuerto de Fuerteventura | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Hospital Universitario Virgen del Rocío | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Aeropuerto de Gran Canaria | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L. | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Equipe Cerámicas, SL | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Institut Català de la Salut – Hospital Universitat Vall d’Hebron | Artikli 1 lõige 2 | |
| | AENA SME, S.A. – Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211119 | Desimpacte de purins Alcarràs, SA | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Hospital Universitario de Burgos | Artikli 1 lõige 2 | |
| 212181 | NATURGY GENERACION, SLU – CTCC La Plana del Vent Gas | Artikli 1 lõige 2 | |
| | Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U. | Artikli 1 lõige 2 | |
| | HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA | Artikli 1 lõige 2 | |
| | LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L. | Artikli 1 lõige 2 | |
| | CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS | Artikli 1 lõige 2 | |
| | CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES | Artikli 1 lõige 2 | |
| | BEST SURFACE | Artikli 1 lõige 2 | |
| 567 | Smalticeram España S.A. | Artikli 1 lõige 3 | 7601 |
| 984 | Nuevas Atomizadas, S.L.U | Artikli 1 lõige 3 | 27945 |
| 1000 | Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop. | Artikli 1 lõige 3 | 5315 |
| 460 | Papelera del Principado S.A. | Artikli 1 lõige 3 | 29010 |
| 1043 | Mercedes-Benz España, SAU – Fábrica de Vitoria | Artikli 1 lõige 4 | 3985 |
| 210817 | Jet 4U | Artikli 1 lõige 5 | |
| | AllianceJet LLC | Artikli 1 lõige 5 | |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

825

Industrie Cartarie Tronchetti Ibérica S.A

Artikli 1 lõige 1

13738

AENA SME, S.A.

Artikli 1 lõige 2

211118

Desimpacte de Purins Voltregà, SA

Artikli 1 lõige 2

Rosa Gres, SL

Artikli 1 lõige 2

210777

Tractaments de Juneda, S.A.

Artikli 1 lõige 2

Aeropuerto de Tenerife Sur

Artikli 1 lõige 2

Aeropuerto de Palma de Mallorca

Artikli 1 lõige 2

Aeropuerto de Fuerteventura

Artikli 1 lõige 2

Hospital Universitario Virgen del Rocío

Artikli 1 lõige 2

Aeropuerto de Gran Canaria

Artikli 1 lõige 2

Planta de Tratamiento de Purines – Sarreaus

Artikli 1 lõige 2

Compañía de Explotaciones Energéticas, S.L.

Artikli 1 lõige 2

Equipe Cerámicas, SL

Artikli 1 lõige 2

Institut Català de la Salut – Hospital Universitat Vall d’Hebron

Artikli 1 lõige 2

AENA SME, S.A. – Aeropuerto de Málaga-Costa del Sol

Artikli 1 lõige 2

211119

Desimpacte de purins Alcarràs, SA

Artikli 1 lõige 2

Hospital Universitario de Burgos

Artikli 1 lõige 2

212181

NATURGY GENERACION, SLU – CTCC La Plana del Vent Gas

Artikli 1 lõige 2

Desimpacto de Purines Altorricón, S.A.U.

Artikli 1 lõige 2

HOSPITAL CENTRAL DE LA DEFENSA GOMEZ ULLA

Artikli 1 lõige 2

LANGA DE DUERO-ENERCOR XXI, S.L.

Artikli 1 lõige 2

CENTRO DE PROCESO DE DATOS BBVA TRES CANTOS

Artikli 1 lõige 2

CENTRO DE PROCESAMIENTO DE DATOS ALCALÁ DE HENARES

Artikli 1 lõige 2

BEST SURFACE

Artikli 1 lõige 2

567

Smalticeram España S.A.

Artikli 1 lõige 3

7601

984

Nuevas Atomizadas, S.L.U

Artikli 1 lõige 3

27945

1000

Conservas Vegetales de Tomates del Guadiana Soc. Coop.

Artikli 1 lõige 3

5315

460

Papelera del Principado S.A.

Artikli 1 lõige 3

29010

1043

Mercedes-Benz España, SAU – Fábrica de Vitoria

Artikli 1 lõige 4

3985

210817

Jet 4U

Artikli 1 lõige 5

AllianceJet LLC

Artikli 1 lõige 5

Rootsi

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 190 | KVV HVC Sörby | Artikli 1 lõige 3 | 477 |
| 205887 | Panncentralen Höganäs-Bjuf | Artikli 1 lõige 2 | |
| 209062 | PC Heden Mora | Artikli 1 lõige 2 | |
| 204948 | Värmekällan | Artikli 1 lõige 3 | |
| 480 | Södra Cell Värö | Artikli 1 lõige 3 | 21501 |
| 209074 | KVV Transtorp | Artikli 1 lõige 2 | |
| 448 | Svenska Pappersbruket AB | Artikli 1 lõige 3 | 17611 |
| 479 | Södra Cell Mörrum | Artikli 1 lõige 3 | 37608 |
| 480 | Södra Cell Värö | Artikli 1 lõige 3 | 21501 |
| 496 | Hagfors Jernverk | Artikli 1 lõige 3 | 24101 |
| 207662 | Arninge fjärrvärmeanläggning | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210528 | Mossarp | Artikli 1 lõige 2 | |
| 434 | Skärblacka bruk | Artikli 1 lõige 3 | 59013 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

190

KVV HVC Sörby

Artikli 1 lõige 3

477

205887

Panncentralen Höganäs-Bjuf

Artikli 1 lõige 2

209062

PC Heden Mora

Artikli 1 lõige 2

204948

Värmekällan

Artikli 1 lõige 3

480

Södra Cell Värö

Artikli 1 lõige 3

21501

209074

KVV Transtorp

Artikli 1 lõige 2

448

Svenska Pappersbruket AB

Artikli 1 lõige 3

17611

479

Södra Cell Mörrum

Artikli 1 lõige 3

37608

480

Södra Cell Värö

Artikli 1 lõige 3

21501

496

Hagfors Jernverk

Artikli 1 lõige 3

24101

207662

Arninge fjärrvärmeanläggning

Artikli 1 lõige 2

210528

Mossarp

Artikli 1 lõige 2

434

Skärblacka bruk

Artikli 1 lõige 3

59013

Ühendkuningriik

| Tunnuskood | Nimi | Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013 | Esialgne kasutusõigus |
| --- | --- | --- | --- |
| 210464 | Centrica King’s Lynn | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210580 | Conrad Chatterley | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210585 | John Anderson Campus DEN | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210586 | Spondon Power Station | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210626 | Aoka Mizu | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210627 | Afan Way Power Station | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210669 | Pelagia Grimsby | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210699 | Glenfiddich Distillery | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210757 | Knitting Wife Beck Power Station | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210881 | Carrhill-1 Electricity Generating Plant | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210918 | The 100 Bishopsgate Partnership | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210978 | Blackwater Power Station | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210979 | Thundersley Power Station | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210981 | Glen Ord Complex | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210982 | Burghead Maltings | Artikli 1 lõige 2 | |
| 210983 | Roseisle Complex | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211038 | Spalding Energy Expansion | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211178 | SKELMERSDALE-1 | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211518 | Rockingham | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211618 | Arla Foods Stourton Dairy | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211638 | LD7 Generator System | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211658 | Gascoigne Wood Power Plant | Artikli 1 lõige 2 | |
| 211958 | Middlewich | Artikli 1 lõige 2 | |
| 878 | North tees Aromatics | Artikli 1 lõige 3 | 115552 |
| 825 | Ibstock Brick Ltd Leicester Factory | Artikli 1 lõige 3 | 25683 |
| 210493 | Pegasus Administracao e Participacoes LTDA | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210495 | easyJet UK Limited | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210591 | WIZZ AIR UK LIMITED | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210607 | Air Charter Scotland Limited | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210612 | Select Management Resources, LLC | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210618 | NORWEGIAN AIR UK LIMITED | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210638 | Volare Aviation Ltd | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 211338 | SDJ INTERNATIONAL LIMITED | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 211538 | Jade Global Services FZE | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 211798 | ACASS Canada Ltd | Artikli 1 lõige 5 | 0 |
| 210676 | SIXT GmbH & CO AUTOVERMIETUNG KG | Artikli 1 lõige 5 | 62 |
| 210689 | Horizon Air LLP | Artikli 1 lõige 5 | 84 |
| 211498 | LUGHNASA MANAGEMENT LLC | Artikli 1 lõige 5 | 2 |
| 211698 | Lord Norman Foster Of Thames bank | Artikli 1 lõige 5 | 59 |

Tunnuskood

Nimi

Asjakohane lõige komisjoni määruses (EL) nr 1123/2013

Esialgne kasutusõigus

210464

Centrica King’s Lynn

Artikli 1 lõige 2

210580

Conrad Chatterley

Artikli 1 lõige 2

210585

John Anderson Campus DEN

Artikli 1 lõige 2

210586

Spondon Power Station

Artikli 1 lõige 2

210626

Aoka Mizu

Artikli 1 lõige 2

210627

Afan Way Power Station

Artikli 1 lõige 2

210669

Pelagia Grimsby

Artikli 1 lõige 2

210699

Glenfiddich Distillery

Artikli 1 lõige 2

210757

Knitting Wife Beck Power Station

Artikli 1 lõige 2

210881

Carrhill-1 Electricity Generating Plant

Artikli 1 lõige 2

210918

The 100 Bishopsgate Partnership

Artikli 1 lõige 2

210978

Blackwater Power Station

Artikli 1 lõige 2

210979

Thundersley Power Station

Artikli 1 lõige 2

210981

Glen Ord Complex

Artikli 1 lõige 2

210982

Burghead Maltings

Artikli 1 lõige 2

210983

Roseisle Complex

Artikli 1 lõige 2

211038

Spalding Energy Expansion

Artikli 1 lõige 2

211178

SKELMERSDALE-1

Artikli 1 lõige 2

211518

Rockingham

Artikli 1 lõige 2

211618

Arla Foods Stourton Dairy

Artikli 1 lõige 2

211638

LD7 Generator System

Artikli 1 lõige 2

211658

Gascoigne Wood Power Plant

Artikli 1 lõige 2

211958

Middlewich

Artikli 1 lõige 2

878

North tees Aromatics

Artikli 1 lõige 3

115552

825

Ibstock Brick Ltd Leicester Factory

Artikli 1 lõige 3

25683

210493

Pegasus Administracao e Participacoes LTDA

Artikli 1 lõige 5

0

210495

easyJet UK Limited

Artikli 1 lõige 5

0

210591

WIZZ AIR UK LIMITED

Artikli 1 lõige 5

0

210607

Air Charter Scotland Limited

Artikli 1 lõige 5

0

210612

Select Management Resources, LLC

Artikli 1 lõige 5

0

210618

NORWEGIAN AIR UK LIMITED

Artikli 1 lõige 5

0

210638

Volare Aviation Ltd

Artikli 1 lõige 5

0

211338

SDJ INTERNATIONAL LIMITED

Artikli 1 lõige 5

0

211538

Jade Global Services FZE

Artikli 1 lõige 5

0

211798

ACASS Canada Ltd

Artikli 1 lõige 5

0

210676

SIXT GmbH & CO AUTOVERMIETUNG KG

Artikli 1 lõige 5

62

210689

Horizon Air LLP

Artikli 1 lõige 5

84

211498

LUGHNASA MANAGEMENT LLC

Artikli 1 lõige 5

2

211698

Lord Norman Foster Of Thames bank

Artikli 1 lõige 5

59

---

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/17

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2020/C 150/05)

Image 1

Belgias käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Belgia

Motiiv: Jan van Eyck

Kujunduse kirjeldus: mündi siseringil on kujutatud kuulsa Flaami kunstniku Jan van Eycki portree koos tema allkirja ja kunstniku paletiga, millel on näha ka mündi kujundaja Luc Luycxi initsiaalid LL ja kaks pintslit. Mündi siseringi kohal on nimi J. van Eyck.

Kuna mündid vermitakse Hollandi rahapajas, asub mündi allosas Utrechti rahapaja tunnus (Hermese sau) ja Belgia rahapaja juhataja tunnus (Herzele kommuuni vapp). Riigi kood BE ja vermimisaasta 2020 asuvad mündi paremas servas.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv:155 000 münti

Käibele laskmise aeg: 2020. aasta teine pool

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/18

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 150/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pays d’Oc“

PGI-FR-A1367-AM03

Teate esitamise kuupäev:
  23.1.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähise „Pays d’Oc“ tootespetsifikaadi I peatüki punkti 5, milles käsitletakse viinamarjasorte, on täiendatud teiseste sortide lisamisega.

Punased ja roosad veinid: lisatud on sort 'Cabernet Cortis N'.

Valged veinid: lisatud on sordid 'Cabernet blanc B', 'Muscaris B', 'Soreli B', 'Souvignier Gris B'.

Need viis sorti on kantud loetellu, mis sisaldab 16 viinamarjasorti, mis on resistentsed viinapuu ebajahukastele ja jahukastele ning on pärast uuringuid ja katseid kaasatud veiniviinamarjasortide 2017. ja 2018. aasta ametlikku loetellu. Need sordid on tootespetsifikaadis esitatud kui uuenduslikud teisesed sordid. KGTga „Pays d’Oc“ veini puhul ei tohi nende sortide sisaldus ületada 15 % veini tootmismahust. Nendel sortidel on polügeenne resistentsus, mis tagab paremini pikaajalise resistentsuse viinapuu ebajahukastele ja jahukastele. Viinapuu ebajahukastet ja jahukastet põhjustavad seened, millel on polügeense resistentsusega keeruline toime tulla.

Nimetatud sordid võimaldavad tagada KGTga veinide organoleptilised omadused ja vähendada taime töötlemiseks kasutatavate sünteetiliste taimekaitsevahendite kogust.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Pays d’Oc

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Üldosa

Kaitstud geograafilist tähist „Pays d’Oc“ kasutatakse vaiksete veinide, kvaliteetvahuveinide ja üleküpsenud viinamarjadest valmisatud punaste, roosade, valgete ja hallide veinide ning veinide gris de gris puhul.

KGTga „Pays d’Oc“ toodete sortiment on lai, üle 90 % sortimendist moodustavad sordiveinid. Lisaks Vahemere piirkonna viinamarjasortidele 'Grenache', 'Cinsault' ja 'Syrah', mida eelistatavalt kasutatakse puuviljaliste ning kergete hallide ja roosade veinide tootmiseks, võimaldavad hiljuti istutatud viinamarjasordid 'Merlot', 'Cabernet-Sauvignon' ja 'Pinot noir' toota struktureeritud punaseid veine, millel on punaste marjade aroom.

Allpool nimetamata analüütilised parameetrid on sätestatud üldeeskirjades.

Vaiksete veinide kirjeldus

Valgetel veinidel on kollakas värvus, mille varjundid ulatuvad rohelisest kuldkollaseni. Sortidest 'Viognier', 'Sauvignon' ja 'Chardonnay' valmistatud veinidel on märkimisväärne mineraalsus ning üldiselt on neil elavatel ja aromaatsetel valgetel veinidel tugev maitse, millel on ergas tsitruseline kuni lilleline (valged õied, kannike) noot.

Roosadel veinidel on lillakas varjund, mis hallide veinide ja veinide gris de gris puhul ulatub heleroosani. Veinid on värsked, kerged ja peened harmoonilise marjade (mustsõstrad, maasikad) ja lillede aroominoodiga. Sellised kvaliteediomadused on sortidel 'Cinsaut', 'Grenache', 'Syrah'.

Punastel veinidel on tumedam või heledam granaatõuna värvus. Veinide aroom on erineva intensiivsusega ning võib meenutada punaseid marju (mustsõstrad, vaarikad, kirsid jne) või olla särtsakama vürtside, lagritsa või kakao varjundiga. Veinid on küpsed, neis on kontsentreerunud pehmed tanniinid ja värvained. Teatavaid veine valmistatakse viinamarjade segust, kus kaasaegse veinivalmistusmeetodi tulemusena annab iga sort oma maitse (nahk, puit), värvuse intensiivsuse (õrn punane, violetne) ja tanniinistruktuuri.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kvaliteetvahuveinide kirjeldus

Osa kvaliteetvahuveine valmistatakse sordiveinina ja neid on alates 1990. aastatest turustatud viinamarjasordi märkega. Neid veine, mille värvus ja aroom on samad kui vaiksetel veinidel, iseloomustab Pays d’Oc’i kliimatingimustega kõige paremini sobivate sortide (peamiselt 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Pinot noir', 'Syrah', 'Viognier', 'Muscat à Petits Grains') värskus ja rafineeritud aroom. Kvaliteetvahuveinid on peene ja elegantse mulliga, sõltuvalt kasutatud sortidest on veinidel lilleline või puuviljaline aroom. Kohandatud veinitootmismeetodite kasutamine võimaldab säilitada viinamarjasortide iseloomulikke omadusi, eelkõige värskete puuviljade esmast aroomi ja erksust. Veinisektori tootmise struktureerimine on võimaldanud aja jooksul moodustada vahuveinide tootmise üksuse, mis pakub teenust lepingu alusel.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide kirjeldus

Veine, mis on saadud üleküpsenud või väärishallitusega viinamarjadest, toodetakse väikeses koguses. Need on suhkrurikkad ja kompleksse aroomiga veinid.

Kuivatatud ja/või väärishallitusega viinamarjadest toodetud küpsed veinid, mida toodetakse väikeses koguses ja millel on õlgkollane kuni pruun värvus ning pirni ja kollase puuvilja aroom, on iidne pärand ajast, mil Languedocis toodeti kangeid veine, mis ainsana sobisid säilitamiseks ja transportimiseks. Just nendest veinidest lähtudes on välja töötatud veinid KGTga „Pays d’Oc“.

Üleküpsenud või väärishallitusega viinamarjadest valmistatud valgeid veine ei rikastata ning nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos + fruktoos) on vähemalt 45 g/l ja lenduvate hapete sisaldus ei ületa 24,48 meq/l.

Muud analüütilised parameetrid vastavad üldeeskirjades sätestatule.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Peamised viinamarjasordid peavad moodustama üle 50 % veini mahust, millele KGTd taotletakse. Teisesed sordid peavad moodustama alla 50 % veini mahust, millele KGTd taotletakse. Uuenduslikud sordid peavad moodustama kuni 15 % veini mahust, millele KGTd taotletakse.

Kaitstud geograafilisele tähisele võib lisada märke ühe viinamarjasordi nimetusega tingimusel, et:

| — | kõnealune sort on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu, |
| --- | --- |

—

kõnealune sort on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu,

| — | veinile taotletakse märget selle viinamarjasordi nimetusega, |
| --- | --- |

—

veinile taotletakse märget selle viinamarjasordi nimetusega,

| — | vein on vähemalt 85 % ulatuses valmistatud kõnealusest sordist. |
| --- | --- |

—

vein on vähemalt 85 % ulatuses valmistatud kõnealusest sordist.

Kaitstud geograafilisele tähisele võib lisada märke kahe või enama viinamarjasordi nimetusega, tingimusel et:

| — | kõnealused sordid on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu, |
| --- | --- |

—

kõnealused sordid on kantud peamiste viinamarjasortide loetellu,

| — | veinile taotletakse märget nende viinamarjasortide nimetusega (seguna või mitte), |
| --- | --- |

—

veinile taotletakse märget nende viinamarjasortide nimetusega (seguna või mitte),

| — | iga viinamarjasort moodustab vähemalt 15 % veini mahust. |
| --- | --- |

—

iga viinamarjasort moodustab vähemalt 15 % veini mahust.

Punase või roosa veini koostises võib kasutada peamiste viinamarjasortide loetelust või uuenduslike viinamarjasortide loetelust pärit valget viinamarjasorti, tingimusel et:

| — | nendest viinamarjasortidest valmistatud virret kääritatakse koos
  ja |
| --- | --- |

—

nendest viinamarjasortidest valmistatud virret kääritatakse koos

ja

| — | peamiste viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 20 % veini mahust, millele KGTd taotletakse,
  või |
| --- | --- |

—

peamiste viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 20 % veini mahust, millele KGTd taotletakse,

või

| — | uuenduslike viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 15 % veini mahust, millele KGTd taotletakse. |
| --- | --- |

—

uuenduslike viinamarjasortide loetelust pärit valge viinamarjasordi virre moodustab kuni 15 % veini mahust, millele KGTd taotletakse.

Esimese organoleptilise kontrollimise ajaks peab punaste veinide malolaktiline käärimine olema lõppenud, välja arvatud veinide puhul, millel on märge primeur või nouveau ja punasest üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide puhul.

Veinivalmistuse eritavad

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein peab olema valmistatud ainult märgitud aastakäigu viinamarjadest.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veine KGTga „Pays d’Oc“ tuleb laagerdada vähemalt kuus kuud alates koristuskuupäevast.

Veine, millel on kaitstud geograafiline tähis „Pays d’Oc“ ja märge sur lie (veinisettel), laagerdatakse mahutis või vaadis ainult ühe talve ja kuni villimiseni hoitakse neid peenel veinisettel. Kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ veine, millele lisatakse märge sur lie, tohib villida alles alates saagikoristusele järgneva aasta 21. märtsist.

Esimese organoleptilise kontrollimise ajaks peab KGTga „Pays d’Oc“ punaste veinide malolaktiline käärimine olema lõppenud, välja arvatud veinide puhul, millel on märge primeur või nouveau, ja punastest üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide puhul.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

KGTga „Pays d’Oc“ punased ja valged veinid

90 hektoliitrit hektari kohta

KGTga „Pays d’Oc“ roosad ja hallid veinid ning veinid gris de gris

100 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veinivalmistamine ja vaiksete veinide tootmine, sealhulgas üleküpsenud viinamarjadest veinide tootmine, millele taotletakse KGTd „Pays d’Oc“, toimub Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangus ning Lozère’i departemangu järgmistes kommuunides: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Viinamarjade korjamine, veinivalmistamine ja veinide tootmine kvaliteetvahuveinide valmistamiseks toimub Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangus ning Lozère’i ja Aude’i departemangu teatavates kommuunides.

Lozère’i departemangu kommuunid: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Aude’i departemangu kommuunid: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de- Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

'Alicante Henri Bouschet N'

'Altesse B'

'Alvarinho' – 'Albariño'

'Bourboulenc B' – 'Doucillon blanc'

'Cabernet franc N'

'Cabernet-Sauvignon N'

'Caladoc N'

'Carignan N'

'Carmenère N'

'Chardonnay B'

'Chasan B'

'Chenin B'

'Cinsaut N' – 'Cinsault'

'Clairette rose Rs'

'Colombard B'

'Cot N – Malbec'

'Gamay N'

'Gewurztraminer Rs'

'Grenache N'

'Grenache blanc B'

'Grenache gris G'

'Gros Manseng B'

'Macabeu B' – 'Macabeo'

'Marsanne B'

'Marselan N'

'Mauzac B'

'Merlot N'

'Mondeuse N'

'Morrastel N' – 'Minustellu', 'Graciano'

'Mourvèdre N' – 'Monastrell'

'Muscat d’Alexandrie B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat de Hambourg N' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains blancs B' – 'Muscat', 'Moscato'

'Muscat à petits grains rouges Rg' – 'Muscat', 'Moscato'

'Nielluccio N' – 'Nielluciu'

'Négrette N'

'Petit Manseng B'

'Petit Verdot N'

'Pinot blanc B'

'Pinot gris G'

'Pinot noir N'

'Portan N'

'Riesling B'

'Roussanne B'

'Sauvignon B' – 'Sauvignon blanc'

'Sauvignon gris G' – 'Fié gris'

'Sémillon B'

'Sylvaner B'

'Syrah N' – 'Shiraz'

'Tempranillo N'

'Terret blanc B'

'Vermentino B' – 'Rolle'

'Viognier B'

8.   Seos(t)e kirjeldus

Geograafilise piirkonna eripärad

Geograafiline tootmispiirkond hõlmab Languedoc-Roussilloni, Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangu kõiki kommuune ning Lozère’i departemangu kuut kommuuni.

Piirkonna põhjaosas on kujunenud hiiglaslik amfiteater, mille moodustavad järjestikused mäeahelikud, mis ulatuvad Püreneedest kuni Sevennideni ja sealt edasi kuni Vahemereni. Geoloogilised kihistused on pärit paleosoikumist kuni kvaternaariajastuni. Olenemata muldade geoloogilisest päritolust kasvavad viinapuud muldadel, millele on järgmised ühised omadused: muld on kuiv, üsna kivine, mitte eriti viljakas ja laseb hästi vett läbi, mis võimaldab juurtel sügavale tungida.

1979. aastal, kui tekkis arutelu, kas viinamarjasaaduste eristamine on vajalik, loodi kohalike veinide kategooria ning 10. oktoobri 1987. aasta dekreediga tunnustati piirkonna kohalikke veine nimetusega „Pays d’Oc“.

Jätkates Vahemere piirkonna kaubandustraditsiooni, mis on alati soodustanud viinamarjasortide levikut, toetutakse KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmisel nii Languedoci ajaloolistele kui ka väljastpoolt piirkonda pärit sortidele.

Toote eripära

Praegu on KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmiseks tunnustatud 63 viinamarjasorti; kõige olulisemad neist on Vahemere piirkonna viinamarjasordid, nagu 'Carignan', 'Grenache', 'Cinsault' ja 'Syrah', mis on rahvusvaheliselt tuntud Prantsuse viinamarjasordid, kuid lisaks on hiljuti kasvatama hakatud ka selliseid sorte nagu 'Merlot', 'Cabernet-Sauvignon', 'Pinot noir' ja 'Caladoc' punaste veinide tootmiseks ning 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Viognier' ja 'Alvarinho' valgete veinide tootmiseks.

Eripärased, kuid üksteist täiendavad viinamarjasordid on suurepäraselt kohanenud KGT „Pays d’Oc“ päritolupiirkonna kliimatingimustega, võttes ka arvesse kliima tõendatud soojenemist piirkonnas. Samuti võimaldavad need sordid väljendada veinitootjate oma loovust ainulaadsete veinide valmistamisel. Näiteks jõuab sort 'Petit Verdot' piisavalt küpseda, et veini saaks valmistada vaid ühest viinamarjasordist.

Roosade veinide valmistamiseks eelistatakse Vahemere viinamarjasorte. Viinamarjasordi 'Carignan' omadused tulevad harmooniliselt esile punaste veinide valmistamisel, millel on tugev värvus ja mida saab kokku segada muude sortidega, eelkõige sordiga 'Merlot'.

Mitmest sordist valmistatud veinide tootmine suureneb pidevalt. Selliste veinide osakaal on ligikaudu pool punaste veinide tootmismahust ning üks neljandik roosade ja valgete veinide tootmismahust.

Sellised veinid, millel on märge ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega, moodustavad 95 % toodetud veinidest, mis tähendab, et Euroopa sordiveinide seas kuulub KGTga „Pays d’Oc“ veinidele turul liidrikoht.

Toodete optimaalse kvaliteedi tagamiseks on tootmistingimused ja analüütilised parameetrid rangelt kindlaks määratud ning veine kontrollitakse süstemaatiliselt kõikide partiide puhul.

Vahemerest mõjutatud kliima võimaldab toota veine enamasti ühest viinamarjasordist.

Seda arvesse võttes hoogustus sajandi alguses kvaliteetvahuveinide tootmine, mis toetus kihisevate veinide tootmise pikale piirkondlikule traditsioonile.

Rooma ajal Languedocis rajatud viinamarjaistandustes toodeti kihisevaid veine sel moel, et virret kääritati augustatud amforates.

Esimesed kihisevad veinid toodeti 1531. aastal Aude’is asuvas Saint Hilaire’i benediktiinikloostris, sellega sillutati tee vahuveinide tootmisele kogu piirkonna territooriumil, mis praegu moodustab KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmispiirkonna. Maaelu ajakohastamise kontseptsiooni järgides alustas Compagnie des Salins du Midi 1883. aastal suures mahus veinide, sh vahuveinide tootmist Gard’is asuvas istanduses Domaine Royal de Jarras, mis kuulus algselt Psalmodie benediktiinikloostri munkadele ja mille Louis IX Püha 1244. aastal endale ostis.

Vahuveinide tootmismahu kiire kasvu tõttu tekkis vajadus tootmist mehhaniseerida ja 1907. aastal sai Montpellier’st pärit põllumajandusinsener Jean-Eugène CHARMAT õppeasutuselt Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier (alates 1946. aastast Montpellier SupAgro) patendi sellise tootmisprotsessi väljatöötamisele, kus käärimine ja teine käärimine toimub suletud mahutis. CHARMAT’ meetod annab tunnistust majanduslikust huvist toota Languedoc-Roussilloni viinamarjakasvatuspiirkonnas kihisevaid veine ja nende veinidega seotud oskusteabe arengust.

Alates 20. sajandi algusest on tootmine kõigis Languedoc-Roussilloni departemangudes palju edasi arenenud, see on toetanud nii piirkondliku viinamarjakasvatuse laienemist kui ka viinamarjaistanduste kohandamist selle konkreetse toodangu jaoks.

Selliste veinide iseloomulik värvus, värskus ja lõhn tulenevad sobivate sortide valikust, mis on istutatud maatükkidele, kus muldadel on hea ja pikalt püsiv veevaru ning need omadused võimaldavad toota kvaliteetseid punaseid, valgeid ja roosasid kihisevaid veine peamiselt sortidest 'Chardonnay', 'Sauvignon', 'Pinot noir', 'Syrah', 'Viognier' ja 'Muscat à petits grains'.

Kuivatatud ja/või väärishallitusega viinamarjadest toodetud küpsed veinid, mida toodetakse väikeses koguses ja millel on õlgkollane kuni pruun värvus ning pirni ja kollase puuvilja aroom, on iidne pärand ajast, mil Languedocis toodeti kangeid veine, mis ainsana sobisid säilitamiseks ja transportimiseks. Just nendest veinidest lähtudes on välja töötatud veinid KGTga „Pays d’Oc“.

Erireegli kohaselt tohib veine märkega sur lie villida tootespetsifikaadis nimetatud geograafilises piirkonnas ja selle vahetus läheduses asuvates ettevõtetes. Eesmärk on säilitada veinide eripära, mis tuleneb looduskeskkonna ja tootjate poolt veini organoleptiliste omaduste arendamisel omandatud veinivalmistamis- ja laagerdamisoskuste vastastikusest mõjust.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna eripärade ja toote eripärade vahel

Tüüpiline vahemereline kliima ning üsna kuivad, mitte väga viljakad ja hästi vett läbi laskvad mullad, mis võimaldavad juurtel sügavale tungida, soodustavad eri sortide kasvatamist ja nende põllumajandusliku potentsiaali kasutamist parimal moel. Erinevate sortide kasvatamine selles vahemerelise kliimaga piirkonnas tagab KGTga „Pays d’Oc“ veinide eripära.

Kvaliteetvahuveinid on eripärased, mis tuleneb saja-aastasest vahuveinide tootmise traditsioonist piirkonnas ning viinamarjakasvatajate kogemustest, oskusteabest ja heast tehnilisest varustatusest. Kvaliteetvahuveinidel on piirkonnas eriline koht, sest valitud viinamarjasordid kohanduvad hõlpsasti.

Meretuulte mõjul on kogu tootmispiirkonnas tooremalt koristatud sortidel intensiivne esmane aroom, mis on väga sobilik kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Languedoc-Roussilloni piirkonnas on vahuveinide tootmisele ja arengule kaasa aidanud mitu väga soodsat tegurit, nagu hea ja pikalt püsiva veevaruga mullad, eriti päikseline vahemereline kliima, mida pehmendavad meretuuled ning viinamarjakasvatajate oskusteave.

Nimetatud tegurite (mullad, kliima, tuulte mõju) koostoime, viinamarjakasvatajate oskused viljelustehnikate rakendamisel ning kohanenud aromaatsed sordid võimaldavad kasvatada viinamarju, mis on vastupidavad seenhaigustele, mille tõrje on olulise tähtsusega. Viinamarjaistandused on haigusvabad ja ulatuslikku haigestumist ei ole täheldatud, seega saab viinamarju koristada tehnoloogilises küpsusastmes, mis võimaldab toota kvaliteetvahuveine, millel on peened mullid ja püsiv vaht.

Kihisevate veinide tootmine on Pays d’Oci piirkonnas juurdunud, tootmismaht on märkimisväärne ja toodang suure lisandväärtusega. Tootmine hõlmab kuni 150 veiniühistut ja 1 000 eraomanikele kuuluvat veinikeldrit ning veine müüakse nii Prantsusmaal kui ka eksporditurgudel.

Suur edu on saanud võimalikuks üksnes tänu pikaajalisele tootmistraditsioonile, esivanemate oskusteabele ja viinamarjasortide täielikule kohanemisele KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmispiirkonna mullastiku ja kliimaga.

Viinamarjasortide mitmekesisus, üksteist täiendavad kvaliteetsed tooted, kaasaegsed, optimaalsed ja piirkonnaga kohanenud viinamarjaistandused on vaieldamatult tunnistus sellest, et KGT „Pays d’Oc“ aitab hoida ja väärtustada piirkonna traditsioone.

KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmise ja turustamisega tegeleb ligikaudu 2 000 ettevõtjat, 200 veiniühistut, 1 200 eraomanikele kuuluvat veinikeldrit, 65 veinitootjat-müüjat ning enam kui 450 edasimüüjat.

Languedoc-Roussilloni piirkonnas kasvatatakse viinapuid 240 000 hektaril, neist ligikaudu 115 000 hektarit on igal aastal seotud KGTga „Pays d’Oc“ veinide tootmisega.

Peaaegu 40 aastat tagasi alustatud ümberkorraldused nii veinivalmistustehnika kui ka sordiaretuse osas on saanud tuge järgmistelt viinamarjakasvatusvaldkonnaga tegelevatelt piirkondlikelt kõrgharidus- ning teadus- ja tehnikauuringute keskustelt: Gardi departemangus asuv ettevõte ENTAV (Etablissement National Technique pour l’Amelioration de la Viticulture), kus säilitatakse kõiki Prantsusmaa viinamarjasorte ja kloone, Montpellier’s asuv Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin ja Aude’i departemangus asuv INRA (Institut national de la recherche agronomique) Pech Rouge tehnoloogialabor.

Toetudes osutatud asutuste tegevusele on KGTga „Pays d’Oc“ vaiksed veinid, vahuveinid, kvaliteetvahuveinid ja üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid tänu viinamarjasortide valikule väga edukad ja mainekad mitte ainult Euroopas, vaid ka üleilmsel turul.

Veine müüakse 170 riigis, peaaegu 75 % veinidest müüakse Põhja-Euroopas, 9 % Põhja-Ameerikas ja 7 % Hiinas.

Seega jätkub Pays d’Oci piirkonna pikk veinitootmise traditsioon kaasaegses võtmes, mis hõlbustab tarbijate leidmist ja kasvatab kaitstud geograafilise tähise mainet.

Kogu veiniaasta jooksul, alates saagikoristusest kuni aastakäigu veinide valmimiseni, korraldatakse reklaamüritusi nii piirkonnas kui ka välismaal mitmesugustel messidel. Lisaks on tegemist atraktiivse turismipiirkonnaga, paljud turistid külastavad viinamarjaistandusi kas sõidukitega või jalgsi, maitsevad viinamarjakasvatajate veinikeldrites kohalikke veine ning tutvuvad veinipiirkonna arhitektuuripärandiga. Kõik need tegevused aitavad kaasa KGTga „Pays d’Oc“ veinide arengule ja tuntusele.

Alates selle loomisest ja ka praegu on kaitstud geograafiline tähis „Pays d’Oc“ Languedoc-Roussilloni piirkonna viinamarjakasvatuse kaasajastamise keskmes ning aitab kaasa viinamarjaistanduste säilimisele, mis on külaelu ja piirkonna maakasutuse planeerimise oluline ja struktureeriv element.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemisega ning kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ vaiksete veinide valmistamisega seotud erandit, hõlmab Aude’i, Gard’i, Hérault’ ja Pyrénées-Orientales’i departemangudega piirnevate järgmiste kommuunide territooriumi:

Anglès, Arles, Avignon (nr°1, 2, 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (kommuunid Le Pontet, Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (kommuunid Camaret-sur-Aigues, Travaillan, Violès), Villefort, Villefranche-de-Lauragais.

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemisega ning kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ kvaliteetvahuveinide valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmisi departemange: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn, Vaucluse.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Pays d’Oc“ veinid, millele on lisatud märge sur lie, villitakse geograafilises piirkonnas ja vahetus läheduses asuvas piirkonnas, et säilitada nende veinide põhiomadused ja eripärane kerge sillerdus ning minimeerida sisetekkelise süsinikdioksiidi kadu.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilisele tähisele „Pays d’Oc“ võib lisada märke ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Viinamarjasordi nimetus peab (viinamarjasortide nimetused peavad) asuma samas vaateväljas kui kaitstud geograafilise tähis „Pays d’Oc“.

Kaitstud geograafilist tähist „Pays d’Oc“ võib täiendada märkega primeur või nouveau. Märkeid primeur või nouveau kasutatakse vaiksete veinide puhul.

Valgete ja roosade vaiksete veinide puhul võib kaitstud geograafilisele tähisele „Pays d’Oc“ lisada märke sur lie. Veini etiketil lisatakse märkele sur lie ka saagikoristusaasta.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini etiketile peab lisaks kaitstud geograafilise tähisele „Pays d’Oc“ olema märgitud saagiaasta.

Kui väljend „Kaitstud geograafiline tähis“ asendatakse väljendiga „Vin de pays“, lisatakse etiketile Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 6.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 150/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 150/28

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 150/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Mojama de Isla Cristina“

ELi nr: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

KGT (X) KPN ()

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consejo Regulador de las Indicaciones Geográficas Protegidas Mojama de Barbate y Mojama de Isla Cristina

Glorieta del Agua n° 4, planta 2, módulo 9

41940 Tomares

Seville

ESPAÑA

Tel +34 954151823

E-post: consejoregulador@consejoreguladordelamojama.com

Taotlejate rühma õigustatud huvi põhineb asjaolul, et tegemist on asutusega, kes vastutab kaitstud geograafilise tähise „Mojama de Isla Cristina“ haldamise eest ning oli nimetuse registreerimise algse taotluse esitaja.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos |
| --- | --- |

☐

Seos

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☐ | Muu (täpsustada) |
| --- | --- |

☐

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Jaotis B. Toote kirjeldus

| 5.1. | Spetsifikaadi jaotise B esimeses lõigus ja koonddokumendi punktis 3.2 asendatakse sõna „sazonado“ („laagerdatud“) sõnaga „salado“ („soolatud“).
  Tegemist oli veaga, mis on nüüd parandatud. Hispaania õiguse alusel on toote õige kirjeldus „soolatud ja kuivatatud“. Terminit „sazonado“ („laagerdatud“) kasutatakse hooajaliste toitude puhul, st need on küpsed või oma küpsuse haripunkti jõudnud. |
| --- | --- |

5.1.

Tegemist oli veaga, mis on nüüd parandatud. Hispaania õiguse alusel on toote õige kirjeldus „soolatud ja kuivatatud“. Terminit „sazonado“ („laagerdatud“) kasutatakse hooajaliste toitude puhul, st need on küpsed või oma küpsuse haripunkti jõudnud.

| 5.2. | Spetsifikaadi jaotise B kolmandas lõigus ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „Ekstraklass“ (Categoría Extra) määratlusest välja sõnad „mis on vähem rasvane“.
  - Spetsifikaadi jaotise B neljandas lõigus ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „I kategooria“(Categoría Primera) määratlusest välja sõnad „mille rasvasisaldus on suurem“.
  Need fraasid on välja jäetud, kuna need on kirjeldavad ega iseloomusta toodet mitte mingil viisil. |
| --- | --- |

5.2.

- Spetsifikaadi jaotise B neljandas lõigus ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „I kategooria“(Categoría Primera) määratlusest välja sõnad „mille rasvasisaldus on suurem“.

Need fraasid on välja jäetud, kuna need on kirjeldavad ega iseloomusta toodet mitte mingil viisil.

| 5.3. | Spetsifikaadi jaotises B ja koonddokumendi punktis 3.2 asendatakse parameeter „suhteline niiskus“ (humedad relativa) parameetriga „vee aktiivsus“ (actividad de agua). Tegemist oli veaga, sest suhteline niiskus on keskkonnaparameeter, aga vee aktiivsus mõõdab niiskust toiduaines. On kindlaks tehtud, et vee aktiivsus (aw) peab olema alla 0,90. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Spetsifikaadi alajaotise B.1 esimeses lõigus ja koonddokumendi punktis 3.3 asendatakse hariliku tuuni kaal 200 kg kaaluga 150 kg. Seda õigustab praegu püütavate kalade väiksem suurus, pidades samas loomulikult kinni minimaalsest lubatud suurusest, ilma et kahjustataks lõpptoote kvaliteeti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Alajaotises B.2 jäetakse tabeli parameetritest välja aeroobsed mesofiilid, sest need ei ole patogeensed mikroorganismid. Neid hõlmavad horisontaalsed eeskirjad ja sellega ei parandata toote kvaliteeti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Raskmetallide tabel on viidud alajaotisest B.2 alajaotisesse B.1. Tooraineid käsitlev alajaotis B.1 on jaotis, mille alusel tuleks kontrollida raskmetallide sisaldust.
  Muudatus tuleneb sellest, et enne värskete tükkide tootmisprotsessi sisenemist on vaja teada raskmetallide sisaldust. Sellega tagatakse, et lõpptooted ei ole kunagi valmistatud suure raskmetallisisaldusega toorainetest. |
| --- | --- |

5.6.

Muudatus tuleneb sellest, et enne värskete tükkide tootmisprotsessi sisenemist on vaja teada raskmetallide sisaldust. Sellega tagatakse, et lõpptooted ei ole kunagi valmistatud suure raskmetallisisaldusega toorainetest.

Jaotis D. Asjaolud, mis tõendavad, et toode on pärit asjaomasest piirkonnast

| 5.7. | Spetsifikaadi jaotise D neljandast lõigust jäetakse välja nõue, et tootmispäevikud „järgiksid regulatiivkomitee vastu võetud vormi“, sest tootmispäevik on käitajate enesekontrolli vahend ja regulatiivkomitee ei peaks olema sellega seotud. Jaotisest D jäetakse välja ka kogu seitsmes lõik, st tekst „Komitee peab väljastama sertifitseeritud soolamisrajatistele nummerdatud etiketid, mis kujutavad endast toodete turule toomisel päritolu ja käsitööndusliku töötlemise tagatist“. Seda seetõttu, et nummerdatud etikettide kasutamist ei peeta tootekontrolli jaoks vajalikuks, sest seda on võimalik teha tõhusalt toote ja partii identifitseerimisnumbrite abil. Selle nõude välja jätmine hõlbustab toote turule toomist. |
| --- | --- |

5.7.

Jaotis E. Tootmismeetodi kirjeldus

| 5.8. | Jaotise E punkti c „Ronqueo (tuunikala tükeldamine)“ on üldiselt edasi arendatud, et anda üksikasjalikum kirjeldus protsessi kohta, mida peetakse üheks kõige olulisemaks kvaliteetse mojama (soolatuun) tootmise etapiks.
  Teisest lõigust jäetakse välja sõnad
  „tuunikala keha lõigatakse lahti ja selgroog eemaldatakse“
  ja need asendatakse järgmisega:
  „piki kõhuuime ja pärakuuime lisauimekeste vahele jäävat joont tehakse sisselõige; seejärel tehakse väike sisselõige piki seljauime ja selle lisauimekeste vahele jäävat joont. Selles etapis tekib heli, millest on protsess saanud oma nimetuse ronqueo: Kui nuga läheb vastu selgroogu, siis tekitab see heli, mis sarnaneb norskamisele (hispaania keeles ronquido). Pärast eespool nimetatud sisselõike tegemist tehakse veel kaks täiendavat sisselõiget, üks kala mõlemale poolele, kõhuuime alguspunkti. Selle eesmärk on eraldada kaks ülemist osa (negros või descargamentos) kahest alumisest osast (blancos või descargados).“
  Kolmandast lõigust jäetakse välja järgmine:
  „Fileedest eemaldatakse nahk, järelejäänud luud ja tume liha. Pärast puhastamist ülemistest osadest saadud neli fileed ja alumistest osadest saadud neli fileed pestakse ja lõigatakse ribadeks. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest. Paksus ei tohi ületada 5 cm“
  ja need asendatakse järgmisega:
  „Nahk eemaldatakse ja fileed eraldatakse. Need puhastatakse luudest ja sangacho’st (see on hüübinud vere tõttu tekkinud kogu kala pikkuses kulgeva tumedama lihariba traditsiooniline nimetus). Selle tulemuseks on neli fileed, mis liigitakse ekstraklassi (Extra) ja neli fileed, mis liigitatakse I klassi (Primera). Pärast puhastamist need pestakse ja lõigatakse ribadeks, millest lõpuks valmistatakse mojama’d. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest.“
  Kolmandast lõigust jäetakse välja ka nõue, et ribade paksus ei tohi olla rohkem kui 5 cm. Tükeldamine toimub käsitsi, mis tähendab seda, et isegi kui seda tehakse väga oskuslikult, ei pruugi lõigatud tükid olla nõuetekohased. Kui riba paksus on mõnes kohas rohkem kui 5 cm, ei saa seda muidu perfektselt tehtud tegevust selle ebakõla pärast sertifitseerida. Lisaks sellele on punktis 5.2 selgitatud põhjusel selles jaotises jäetud saadud fileede klassifikatsioonist välja viited rasvasisaldusele. |
| --- | --- |

5.8.

Teisest lõigust jäetakse välja sõnad

„tuunikala keha lõigatakse lahti ja selgroog eemaldatakse“

ja need asendatakse järgmisega:

„piki kõhuuime ja pärakuuime lisauimekeste vahele jäävat joont tehakse sisselõige; seejärel tehakse väike sisselõige piki seljauime ja selle lisauimekeste vahele jäävat joont. Selles etapis tekib heli, millest on protsess saanud oma nimetuse ronqueo: Kui nuga läheb vastu selgroogu, siis tekitab see heli, mis sarnaneb norskamisele (hispaania keeles ronquido). Pärast eespool nimetatud sisselõike tegemist tehakse veel kaks täiendavat sisselõiget, üks kala mõlemale poolele, kõhuuime alguspunkti. Selle eesmärk on eraldada kaks ülemist osa (negros või descargamentos) kahest alumisest osast (blancos või descargados).“

Kolmandast lõigust jäetakse välja järgmine:

„Fileedest eemaldatakse nahk, järelejäänud luud ja tume liha. Pärast puhastamist ülemistest osadest saadud neli fileed ja alumistest osadest saadud neli fileed pestakse ja lõigatakse ribadeks. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest. Paksus ei tohi ületada 5 cm“

ja need asendatakse järgmisega:

„Nahk eemaldatakse ja fileed eraldatakse. Need puhastatakse luudest ja sangacho’st (see on hüübinud vere tõttu tekkinud kogu kala pikkuses kulgeva tumedama lihariba traditsiooniline nimetus). Selle tulemuseks on neli fileed, mis liigitakse ekstraklassi (Extra) ja neli fileed, mis liigitatakse I klassi (Primera). Pärast puhastamist need pestakse ja lõigatakse ribadeks, millest lõpuks valmistatakse mojama’d. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest.“

Kolmandast lõigust jäetakse välja ka nõue, et ribade paksus ei tohi olla rohkem kui 5 cm. Tükeldamine toimub käsitsi, mis tähendab seda, et isegi kui seda tehakse väga oskuslikult, ei pruugi lõigatud tükid olla nõuetekohased. Kui riba paksus on mõnes kohas rohkem kui 5 cm, ei saa seda muidu perfektselt tehtud tegevust selle ebakõla pärast sertifitseerida. Lisaks sellele on punktis 5.2 selgitatud põhjusel selles jaotises jäetud saadud fileede klassifikatsioonist välja viited rasvasisaldusele.

| 5.9. | Spetsifikaadi jaotise E punkti d „Soolamine“ esimesest lõigust jäetakse välja nõue, et soolakihi paksus peab olema 2 kuni 4 cm. Seda seetõttu, et aasta jooksul tehtud kontrollid näitasid, et täpsete mõõtmiste tegemine on soolas esinevate ebakõlade tõttu keeruline. Oluline on, et fileed on täielikult kaetud soolaga ega puuduta üksteist.
  Samast lõigust d jäetakse samal põhjusel välja ka sõnad
  „Tuunikalaribad on täielikult kaetud, et tagada soola ühtlane jaotamine“
  ja need asendatakse järgmisega:
  „tagades, et tuunikalafileed ei puutu üksteisega kokku, Sool peab olema jaotatud võrdselt, nii et tuunikalaribad on täielikult kaetud.“
  Lisaks on sõna „tuunikala“ asendatud sõnaga „tuunikalafilee“, et anda materjali kohta täpsem kirjeldus. Sama kehtib ka spetsifikaadi jaotise E punktide e ja g kohta, nii et kõikjal kirjeldatakse toorainet tuunikalafileena.
  Teises lõigus on muudetud soolamisaega: „18 kuni 36 tundi“ asemel „18 kuni 50 tundi“, sest tehtud kontrollid on näidanud, et paksemaid fileesid tuleb kauem soolata. |
| --- | --- |

5.9.

Samast lõigust d jäetakse samal põhjusel välja ka sõnad

„Tuunikalaribad on täielikult kaetud, et tagada soola ühtlane jaotamine“

ja need asendatakse järgmisega:

„tagades, et tuunikalafileed ei puutu üksteisega kokku, Sool peab olema jaotatud võrdselt, nii et tuunikalaribad on täielikult kaetud.“

Lisaks on sõna „tuunikala“ asendatud sõnaga „tuunikalafilee“, et anda materjali kohta täpsem kirjeldus. Sama kehtib ka spetsifikaadi jaotise E punktide e ja g kohta, nii et kõikjal kirjeldatakse toorainet tuunikalafileena.

Teises lõigus on muudetud soolamisaega: „18 kuni 36 tundi“ asemel „18 kuni 50 tundi“, sest tehtud kontrollid on näidanud, et paksemaid fileesid tuleb kauem soolata.

| 5.10. | Jaotise E „Fileede pesemine“ punkti e teisest lõigust jäetakse välja järgmised sõnad:
  „ribad asetatakse külma vette hunnikutes ja need jäetakse seisma“
  ja need asendatakse järgmisega:
  „tuunikalafilee ribad asetatakse külma vee vannidesse. Need pestakse esimest korda, et eemaldada nende küljes olev sool. Seejärel asetatakse need külma vee vannidesse ja jäetakse seisma“.
  Selle muudatuse eesmärk on üksnes parandada protsessi kirjeldust, et aidata kaasa spetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimisele.
  Samast lõigust jäetakse välja sõnad
  „Selle protsessi jooksul vahetatakse vett kolm kuni neli korda“
  ja need asendatakse järgmisega:
  „Vett vahetatakse vähemalt üks kord“.
  Selle põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et vee nii mitu korda vahetamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

5.10.

„ribad asetatakse külma vette hunnikutes ja need jäetakse seisma“

ja need asendatakse järgmisega:

„tuunikalafilee ribad asetatakse külma vee vannidesse. Need pestakse esimest korda, et eemaldada nende küljes olev sool. Seejärel asetatakse need külma vee vannidesse ja jäetakse seisma“.

Selle muudatuse eesmärk on üksnes parandada protsessi kirjeldust, et aidata kaasa spetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimisele.

Samast lõigust jäetakse välja sõnad

„Selle protsessi jooksul vahetatakse vett kolm kuni neli korda“

ja need asendatakse järgmisega:

„Vett vahetatakse vähemalt üks kord“.

Selle põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et vee nii mitu korda vahetamine ei ole vajalik.

| 5.11. | Spetsifikaadi jaotise E punktid g ja h on ühendatud üheks punktiks g „Kuivatamine“, sest see kujutab protsessi täpsemalt. Jaotus kaheks punktiks on tegelikult kunstlik, sest tegemist ei ole kahe eraldi tegevusega (laagerdamine ja kuivatamine), vaid see on üks järjepidev protsess (kuivatamine), mis toimub kuivatamisrajatises, kuhu pestud ja vajaduse korral pressitud tuunikalafilee ribad viiakse kuivatamiseks ja kust viiakse ära tuunikalafilee kuivatatud ribad, millest valmistatakse lõpptoode.
  Punkti g neljas lõige hõlmab nüüd sõnastust „kuigi see ei tohi kesta vähem kui 15 päeva“, et kehtestada minimaalne aeg loomulikuks kuivamiseks.
  Viiendas lõikes, mis käsitleb segamisprotsessi, on parandatud viga, mis oli seotud maksimaalse lubatud temperatuuriga. Temperatuur 16 °C on asendatud temperatuuriga 17 °C ja kehtestatud on minimaalne kuivamise aeg, mis ei tohi olla vähem kui 15 päeva.
  Kuuendast lõigust, mis käsitleb kuivatamist tunnelites, on jäetud välja kehtestatud kuivatamise aeg „15 kuni 21 päeva“. Nüüd on sätestatud üksnes see, et protsess peab kestma „vähemalt 12 päeva“. Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et 12 päeva pikkusest kuivatamisest piisab nõutava kvaliteediga perfektse mojama saamiseks.
  Viiendas ja kuuendas lõigus täpsustatakse, et rajatistes kontrollitav „niiskus“ on „suhteline niiskus“. |
| --- | --- |

5.11.

Punkti g neljas lõige hõlmab nüüd sõnastust „kuigi see ei tohi kesta vähem kui 15 päeva“, et kehtestada minimaalne aeg loomulikuks kuivamiseks.

Viiendas lõikes, mis käsitleb segamisprotsessi, on parandatud viga, mis oli seotud maksimaalse lubatud temperatuuriga. Temperatuur 16 °C on asendatud temperatuuriga 17 °C ja kehtestatud on minimaalne kuivamise aeg, mis ei tohi olla vähem kui 15 päeva.

Kuuendast lõigust, mis käsitleb kuivatamist tunnelites, on jäetud välja kehtestatud kuivatamise aeg „15 kuni 21 päeva“. Nüüd on sätestatud üksnes see, et protsess peab kestma „vähemalt 12 päeva“. Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et 12 päeva pikkusest kuivatamisest piisab nõutava kvaliteediga perfektse mojama saamiseks.

Viiendas ja kuuendas lõigus täpsustatakse, et rajatistes kontrollitav „niiskus“ on „suhteline niiskus“.

| 5.12. | Eelnevate punktide ühendamise tõttu toimunud ümbernummerdamisest tulenevalt muudetakse punkt i punktiks h.
  Parandatud on viga, mille puhul termin „filee“ on asendatud sõnaga „mojama“, sest selles protsessi etapis on juba sellega tegemist.
  Välja jäetakse väljend „ülearune väline oksüdeerunud järelejäänud rasv, mis võib olla kahjulik või tekitada halba maitset“
  ning see asendatakse järgmisega:
  „välised vead, mis kahjustavad toote mainet“. See on protsessi täpsem kirjeldus.
  Sõnad „ja seega kaugemal selgroost“ on välja jäetud, kuna see on üleliigne. |
| --- | --- |

5.12.

Parandatud on viga, mille puhul termin „filee“ on asendatud sõnaga „mojama“, sest selles protsessi etapis on juba sellega tegemist.

Välja jäetakse väljend „ülearune väline oksüdeerunud järelejäänud rasv, mis võib olla kahjulik või tekitada halba maitset“

ning see asendatakse järgmisega:

„välised vead, mis kahjustavad toote mainet“. See on protsessi täpsem kirjeldus.

Sõnad „ja seega kaugemal selgroost“ on välja jäetud, kuna see on üleliigne.

| 5.13. | Eespool nimetatud ümbernummerdamise tõttu muudetakse punkt j punktiks i. Selle punkti ja koonddokumendi punkti 3.2 teksti muudetakse, et parandada sõnastust, võtta kasutusele uut tüüpi pakend, plastalus, ja jätta välja kirjeldavad väljendid.
  Varasem sõnastus: „Pakend ja identifitseerimine: toodet turustatakse vaakumpakendatuna läbipaistvas asjakohaselt märgistatud kilekotis eri kaaluga tükkide või viiludena oliivi- või päevalilleõlis. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis klaaspurkidesse pakendatuna.
  Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus.“
  Uus tekst: „Pakend ja identifitseerimine: toode võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.
  Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus“.
  Jaotises B „Toote kirjeldus“ esitatud viiteid lõpptoote esitluse kohta on vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

5.13.

Varasem sõnastus: „Pakend ja identifitseerimine: toodet turustatakse vaakumpakendatuna läbipaistvas asjakohaselt märgistatud kilekotis eri kaaluga tükkide või viiludena oliivi- või päevalilleõlis. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis klaaspurkidesse pakendatuna.

Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus.“

Uus tekst: „Pakend ja identifitseerimine: toode võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.

Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus“.

Jaotises B „Toote kirjeldus“ esitatud viiteid lõpptoote esitluse kohta on vastavalt muudetud.

Jaotis H. Märgistamine

| 5.14. | Spetsifikaadi jaotisest H „Märgistamine“ jäetakse välja nõue, mis on seotud nummerdatud etikettidega, nagu on märgitud muudatuses 5.7.
  Jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 jäetakse välja ka nõue, mis on seotud KGT regulatiivkomitee logo kasutamisega, millele on ekslikult viidatud kui „Kaitstud geograafilise tähise logole“. Säilitatud on aga nõue, mis on seotud Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo kasutamisega. Seega jäetakse jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 välja sõnad „etiketil peab olema esitatud kaitstud geograafilise tähise logo, mis on esitatud allpool:“ ja kõnealuse logo kujutis. |
| --- | --- |

5.14.

Jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 jäetakse välja ka nõue, mis on seotud KGT regulatiivkomitee logo kasutamisega, millele on ekslikult viidatud kui „Kaitstud geograafilise tähise logole“. Säilitatud on aga nõue, mis on seotud Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo kasutamisega. Seega jäetakse jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 välja sõnad „etiketil peab olema esitatud kaitstud geograafilise tähise logo, mis on esitatud allpool:“ ja kõnealuse logo kujutis.

KOONDDOKUMENT

„Mojama de Isla Cristina“

ELi nr: PGI-ES-01211-AM01 – 3.10.2018

KGT (X) KPN ()

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Mojama de Isla Cristina“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toodet „Mojama de Isla Cristina“ saadakse tuunikala hinnatavast osast, fileest (nii kahest ülemisest kui ka kahest alumisest fileest), mida laagerdatakse soolamise ja kuivatamise teel õhu käes või selleks ette nähtud tunnelites.

Toode „Mojama de Isla Cristina“ liigitatakse ekstra- või I klassi.

Ekstraklass: sellesse kategooriasse liigitatakse mojama (soolatuun), mida saadakse tuuni selgroole kinnituvast filee siseosast.

I klass: sellesse kategooriasse liigitatakse mojama, mida saadakse ekstraklassi filee kõrval asuvatest fileetükkidest.

Toode „Mojama de Isla Cristina“ on tumepruuni värvusega ja selle lõikekohal on näha tuunikalafileele iseloomulikud viirud, mis eristuvad I klassi tootel palju selgemalt kui ekstraklassi tootel. Lõikepind on eri intensiivsusega granaatpunase värvusega, servad on tumedamad, tekstuur on tihke, sile ja vähekiuline. Tootel on rasvase kala lõhn ja maitse.

Soolasisaldus jääb vahemikku 3–9 % ja vee aktiivsus lõpptootes on alla 0,90.

Toode „Mojama de Isla Cristina“ võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Mojama de Isla Cristina“ valmistatakse tuunikalafileest, mida saadakse liikidest Thunnus albacares (kulduim-tuun) ja Thunnus thynnus (harilik tuun), mille eluskaal on üle 150 kg. Toote „Mojama de Isla Cristina“ tooraine päritolule ei ole kehtestatud piiranguid, kuid kasutada võib üksnes looduses kasvanud tuunikala.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Määratletud geograafilises piirkonnas tehakse järgmisi toiminguid: tuunikala pesemine, tükeldamine (traditsioonilise nimetusega ronqueo), lõigatud tükkide pesemine, soolamine, korduv pesemine soovitud soolsusastme saavutamiseks, pressimine, tuunikalafileede laagerdamine kuivatamise teel, viimistlemine ja pakendamiseks lõpliku valiku tegemine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Mojama de Isla Cristina“ tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõigi KGTga toodet „Mojama de Isla Cristina“ turustavate tootjate etiketil peab olema nähtavalt esitatud järgmine: sõnad „Mojama de Isla Cristina“ ja Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Töötlemispiirkond asub Huelva provintsi omavalitsusüksustes Isla Cristina, Lepe, Cartaya ja Ayamonte.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Mojama de Isla Cristina“ tuntakse riiklikul turul gurmeetootena, millele on iseloomulik hoolikas valmistusviis, kõrge hind ja nõudlik tarbija. Seda võib leida Hispaania eri paigus spetsiaalsetes traditsioonilist kulinaariat pakkuvates poodides.

Nimetuse „Mojama de Isla Cristina“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote hinnatud mainel, mis tuleneb selle piirkonna kalasoolamistraditsioonist, kus tuunikala on püütud ja kus seda jätkuvalt püütakse ning kus käsitööndusliku töötlemise aluseks olevaid kogemusi ja oskusteavet on põlvest põlve edasi antud. See on piirkond, kus kala on sajandeid püütud ja kus seda jätkuvalt püütakse ning kus käsitööndusliku töötlemise aluseks olevaid kogemusi ja oskusteavet on põlvest põlve edasi antud.

Kõikjal Cádizi lahe rannikul on ammustest aegadest kala püütud ja tuunikala soolatud. Traditsioon ulatub tagasi foiniiklaste ja tartessoslaste aega, sest just need rahvad õpetasid piirkonna varastele asukatele kalapüügitehnikaid ja, olemasolevate viidete kohaselt, juba sel ajal ka tuunipüügiks vajalike võrgulabürintide kasutamist.

Kalapüügi kui elatusallika õitseng ja vajadus kasutada kala turustamise vahendina soolamistehnikaid tõi kaasa selle, et Isla Cristina, Ayamonte ja Cartaya piirkonnas ning üldisemalt kogu Huelva rannikualal tekkis arvukalt kalasoolamisettevõtteid, kus tuunikala ja makrelli töödeldi ning kust seda veeti kõikjale maailma.

Hiljem Lõuna-Hispaaniasse elama asunud rahvad jätkasid kalatööstuse täiustamist, tänu millele on see püsinud tänaseni ning säilitanud tuunifilee töötlemise ja soolamise traditsioonilise ja käsitööndusliku olemuse.

Huelva traditsiooniline kalasoolamistööstus on koondunud Isla Cristina, Lepe ja Ayamonte piirkonda, kus on säilinud traditsioonilised kalatöötlemistehnikad, mida soodustavad kohalikud kliimatingimused. „Mojama de Isla Cristina“ on olulisim soolatud tuunikalatoode.

Tööstusharule, kus toodet valmistatakse, on pannud aluse väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, mille eesotsas on ettevõtja asutajad või nende järeltulijad. See on võimaldanud aja jooksul säilitada vana traditsioonilist valmistustehnikat, võttes lisaks kasutusele üksnes selliseid kvaliteeti parandavaid uusi meetodeid, mis suurendavad toidu ohutust ja võimaldavad tootmisprotsessi täies ulatuses jälgida.

Nimetatud toote valmistamiseks on vaja teadmisi ja kogemusi kogu protsessi vältel: kala lahtilõikamine ja tükeldamine, fileede eraldamine toote „Mojama de Isla Cristina“ valmistamiseks, lõigete tegemine õigesse kohta, soolamisetapp, mille tegemiseks on vaja teada, kui palju soola lisada, pesemine, mida tuleb teha kontrollitult, et eemaldada fileelt üksnes üleliigne sool, ning lõpuks kuivatamine, mis leiab tänu kohalikule mikrokliimale aset parimates tingimustes kas looduslikus keskkonnas või selleks ette nähtud tunnelites.

Alates 2001. aastast peetakse Isla Cristinas tuunikalapäevi („Jornadas del Atún“), kus saavad kokku tuunikalaspetsialistid kogu maailmast, et vahetada teadmisi kõnealuse liigi kohta, millel on mõju nii turismile, majandusele kui ka elurikkuse säilimisele. Üritust korraldab tuunikala- ja veinisõprade selts Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus Thynnus y Amantes del Vino. Traditsioonilise toidukultuuri väärtustamise eesmärgil korraldatakse erinevaid üritusi, sealhulgas elukutselistele degusteerijatele mõeldud Cata de mojamas de atún para profesionales, kus antakse välja auhinnad parimatele tuunifileedele „Mojamas de Isla Cristina“, gurmeetoidunädal Semana de Alta Gastronomía, kus tuntud restoranipidajad pakuvad tuunikalatoite, ning kulinaariaüritus Muestra Culinaria del Atún, kus osaleb enamik Isla Cristina baare, pubisid, restorane ja trahtereid, mis võistlevad parima traditsioonilise kalaroa pakkumises.

Põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeeriumi 1996. aasta väljaandes „Inventario Español de Productos Tradicionales“ (ülevaade Hispaania traditsioonilistest toodetest) ja fondi Fundación Unicaja avaldatud uuringus „Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía“ (Andaluusia tüüpiliste põllumajandustoodete loend ja kirjeldused), II osa (2006), on traditsiooniliste toodete all nimetatud ka toodet „Mojama de Isla Cristina“.

Näide selle kohta, et toodet tuntakse ka väljaspool päritolukoha kulinaariaringkondi, on ajalehes ABC de Sevilla 1. aprillil 2003 ilmunud kirjutis, kus tutvustatakse Madridis Ritzi hotellis toimunud III Andaluusia gastronoomiapäevi „III Jornadas Gastronómicas Andaluzas: De Lepe a la Castellana“. Artiklis on juttu sellest, et ürituse avas restoran Coral Playa de La Antilla-Lepe (Huelva) ning et restorani pakutud roavalikusse kuulusid nii Aracena sink, „Mojama de Isla Cristina“ kui ka kuulsad Huelva krevetid.

2010. aastal toimunud XIX Granada gastronoomiapäeval (XIX Jornada Gastronómica de Granada) oli pakutavate roogade hulgas ka „Mojama de Isla Cristina“ röstsaial koos külmsupiga salmorejo.

Toodet „Mojama de Isla Cristina“ mainib ka gurmaan José Manuel Rubio oma 7. detsembril 2012 avaldatud teoses „Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013“, kus tutvustatakse Hispaania ja Euroopa valitud gurmeetoite.

Restorani Acánthum menüüs on toode „Mojama de Isla Cristina“ välja toodud ühe eelistatuma suupistena.

Ka restoran Casa Machaquito esitleb toodet „Mojama de Isla Cristina“ oma menüüs kui kohalikku kulinaariatoodet.

Hotelli Eurostar Tartessos restoran La Mirta on pannud internetti üles põhjaliku menüü, kus kahe teise Huelva provintsi kuulsa toote – krevettide ja singi kõrval on olulisel kohal ka „Mojama de Isla Cristina“.

Samuti on tootest „Mojama de Isla Cristina“ juttu Gruta toidukäsiraamatus, kus on seda soolatuuni varianti, sealhulgas selle valmistusviise ja füüsikalisi omadusi, põhjalikult kirjeldatud.

Mis puutub kõnealuse nimetuse kasutamisse tavakeeles, siis 7. augusti 2000. aasta päevalehes ABC de Sevilla võib leida järgmise väljendi „...jäik nagu Barbate või Isla Cristina soolatuun“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

https://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Isla_Cristina_modificado.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---