# Uradni list C 152/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 152 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 637. maj 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 152

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 637. maj 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 152/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9817 – Rhône Capital/Maxam) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 152/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9817 – Rhône Capital/Maxam) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 152/02 | Menjalni tečaji eura — 6. maj 2020 | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 152/02

Menjalni tečaji eura — 6. maj 2020

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 152/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9797 – AUNDE Group/Toyota Boshoku/TB Kawashima Automotive Textile (India) JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 152/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 152/05 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 6 |
| 2020/C 152/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 152/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9797 – AUNDE Group/Toyota Boshoku/TB Kawashima Automotive Textile (India) JV) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

3

2020/C 152/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 152/05

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

6

2020/C 152/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9817 – Rhône Capital/Maxam)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 152/01)

Komisija se je 30. aprila 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9817. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9817. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. maj 2020

(2020/C 152/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0807 |
| JPY | japonski jen | 114,65 |
| DKK | danska krona | 7,4618 |
| GBP | funt šterling | 0,87253 |
| SEK | švedska krona | 10,6278 |
| CHF | švicarski frank | 1,0530 |
| ISK | islandska krona | 159,30 |
| NOK | norveška krona | 11,0900 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,987 |
| HUF | madžarski forint | 349,59 |
| PLN | poljski zlot | 4,5394 |
| RON | romunski leu | 4,8233 |
| TRY | turška lira | 7,7178 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7046 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5225 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3763 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7839 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5335 |
| KRW | južnokorejski won | 1 323,48 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,0603 |
| CNY | kitajski juan | 7,6707 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5690 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 259,13 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6713 |
| PHP | filipinski peso | 54,620 |
| RUB | ruski rubelj | 80,7789 |
| THB | tajski bat | 35,004 |
| BRL | brazilski real | 6,0896 |
| MXN | mehiški peso | 26,0485 |
| INR | indijska rupija | 81,9815 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0807

JPY

japonski jen

114,65

DKK

danska krona

7,4618

GBP

funt šterling

0,87253

SEK

švedska krona

10,6278

CHF

švicarski frank

1,0530

ISK

islandska krona

159,30

NOK

norveška krona

11,0900

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,987

HUF

madžarski forint

349,59

PLN

poljski zlot

4,5394

RON

romunski leu

4,8233

TRY

turška lira

7,7178

AUD

avstralski dolar

1,7046

CAD

kanadski dolar

1,5225

HKD

hongkonški dolar

8,3763

NZD

novozelandski dolar

1,7839

SGD

singapurski dolar

1,5335

KRW

južnokorejski won

1 323,48

ZAR

južnoafriški rand

20,0603

CNY

kitajski juan

7,6707

HRK

hrvaška kuna

7,5690

IDR

indonezijska rupija

16 259,13

MYR

malezijski ringit

4,6713

PHP

filipinski peso

54,620

RUB

ruski rubelj

80,7789

THB

tajski bat

35,004

BRL

brazilski real

6,0896

MXN

mehiški peso

26,0485

INR

indijska rupija

81,9815

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9797 – AUNDE Group/Toyota Boshoku/TB Kawashima Automotive Textile (India) JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 152/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | AUNDE Achter & Ebels GmbH (Nemčija), ki pripada AUNDE Group SE („AUNDE“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

AUNDE Achter & Ebels GmbH (Nemčija), ki pripada AUNDE Group SE („AUNDE“, Nemčija),

| — | TB Kawashima Co. Ltd. („TBK“, Japonska), ki ga obvladuje Toyota Boshoku Corporation („TB“, Japonska), |
| --- | --- |

—

TB Kawashima Co. Ltd. („TBK“, Japonska), ki ga obvladuje Toyota Boshoku Corporation („TB“, Japonska),

| — | TB Kawashima Automotive Textile (Indija) Private Ltd. („ciljno podjetje“, Indija). |
| --- | --- |

—

TB Kawashima Automotive Textile (Indija) Private Ltd. („ciljno podjetje“, Indija).

Podjetji AUNDE in TB pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad ciljnim podjetjem. Pred transakcijo je bilo ciljno podjetje pod izključnim nadzorom TB prek TBK.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje AUNDE Achter & Ebels GmbH: razvoj in proizvodnja avtomobilskih izdelkov, vključno s prejo, tehničnimi tekstilijami ter prevlekami iz tkanine in usnjenimi prevlekami. Gre za odvisno podjetje skupine AUNDE, ki se med drugim pod blagovnimi znamkami AUNDE, ISRINGHAUSEN in FEHRER osredotoča na razvoj in proizvodnjo prej, tehničnih tekstilij, sedežnih prevlek in delov iz pene za avtomobilsko industrijo, za proizvajalce originalne opreme in dobavitelje za avtomobilsko industrijo v Evropi in po Svetu, |
| --- | --- |

—

za podjetje AUNDE Achter & Ebels GmbH: razvoj in proizvodnja avtomobilskih izdelkov, vključno s prejo, tehničnimi tekstilijami ter prevlekami iz tkanine in usnjenimi prevlekami. Gre za odvisno podjetje skupine AUNDE, ki se med drugim pod blagovnimi znamkami AUNDE, ISRINGHAUSEN in FEHRER osredotoča na razvoj in proizvodnjo prej, tehničnih tekstilij, sedežnih prevlek in delov iz pene za avtomobilsko industrijo, za proizvajalce originalne opreme in dobavitelje za avtomobilsko industrijo v Evropi in po Svetu,

| — | za podjetje TBK: razvoj, proizvodnja in dobava različnih vrst tekstilij in tkanin za notranjo opremo za avtomobilsko industrijo, zlasti v Aziji. Gre za povezano podjetje podjetja TB, japonskega proizvajalca avtomobilskih delov, ki se osredotoča na sedeže za osebne avtomobile, sedeže za vlake in zrakoplove, pa tudi na sestavne dele sedežev ter druge notranje in zunanje dele vozil, |
| --- | --- |

—

za podjetje TBK: razvoj, proizvodnja in dobava različnih vrst tekstilij in tkanin za notranjo opremo za avtomobilsko industrijo, zlasti v Aziji. Gre za povezano podjetje podjetja TB, japonskega proizvajalca avtomobilskih delov, ki se osredotoča na sedeže za osebne avtomobile, sedeže za vlake in zrakoplove, pa tudi na sestavne dele sedežev ter druge notranje in zunanje dele vozil,

| — | za ciljno podjetje: proizvodnja in distribucija tekstilij in tkanin za notranjo opremo za avtomobilsko industrijo v Indiji in sosednjih državah. |
| --- | --- |

—

za ciljno podjetje: proizvodnja in distribucija tekstilij in tkanin za notranjo opremo za avtomobilsko industrijo v Indiji in sosednjih državah.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9797 – AUNDE Group/Toyota Boshoku/TB Kawashima Automotive Textile (India) JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 152/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Firmenich Group („Firmenich“, Švica), |
| --- | --- |

—

Firmenich Group („Firmenich“, Švica),

| — | Les Dérivés Résiniques et Terpéniques group („DRT“, Francija). |
| --- | --- |

—

Les Dérivés Résiniques et Terpéniques group („DRT“, Francija).

Podjetje Firmenich pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem DRT.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje Firmenich je specializirano za proizvodnjo in trženje kemikalij na področju parfumov, okusov in arom, |
| --- | --- |

—

podjetje Firmenich je specializirano za proizvodnjo in trženje kemikalij na področju parfumov, okusov in arom,

| — | podjetje DRT je predvsem dejavno na področju proizvodnje in trženja borove smole, borovega terpentinovega olja in borovega terpena. Nekateri izdelki podjetja DRT se lahko uporabljajo kot kemikalije na področju arom pri proizvodnji parfumov. |
| --- | --- |

—

podjetje DRT je predvsem dejavno na področju proizvodnje in trženja borove smole, borovega terpentinovega olja in borovega terpena. Nekateri izdelki podjetja DRT se lahko uporabljajo kot kemikalije na področju arom pri proizvodnji parfumov.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9814 – Firmenich/Les Dérivés Résiniques et Terpéniques

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/6

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 152/05)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM06

Datum vložitve vloge: 24. september 2018

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Popravek

Popravek napake, ugotovljene v besedilu drugega odstavka točke b.7.1 oddelka 8 specifikacije proizvoda (Veljavne zahteve). To ne vpliva na enotni dokument.

Besedilo je treba spremeniti, kot sledi:

„Postopek izpolnjevanja pogojev se izvede za homogeno pošiljko ali serijo in ga je treba opraviti v skladu s standardi za vina, ki izpolnjujejo pogoje za zaščiteno označbo porekla „Rioja“, ki jih določi upravni odbor.“

2.2   Odprava omejitve za uporabo nekaterih belih sort

Odprava omejitve za uporabo nekaterih belih sort

Spremeniti je treba točko 3.b.1 specifikacije proizvoda, in sicer naslova „BELO“ in „ROSÉ“, ter točko 2.5.1 z naslovom „Posebni enološki postopki“ enotnega dokumenta.

Vrstico, v kateri je navedeno, da sorte chardonnay, sauvignon blanc in verdejo ne smejo prevladati v končnem proizvodu belih vin in vin rosé, je treba izbrisati.

Upravni odbor za zaščiteno označbo porekla „Rioja“ je v letih 2008 in 2009 razširil seznam odobrenih belih in rdečih sort. To je bila strateška odločitev v skladu z enim od priporočil iz strateškega načrta za vino „Rioja“ za obdobje 2005–2020 ob upoštevanju priložnosti na trgu.

Da bi se ohranile lastnosti belih vin, se je upravni odbor odločil, da sorte chardonnay, sauvignon blanc in verdejo v končnem proizvodu ne bodo prevladovale. Namen je bil, da se z dodajanjem teh sort zagotovi dopolnilna nota ter omogoči postopno obvladovanje gojenja teh sort in ravnanja z njimi.

Tržni rezultati odločitve so bili zelo pozitivni, saj je bilo v zvezi s kakovostjo vin „Rioja“ doseženo povečanje vrednosti in stopenj rasti, ki je preseglo povprečje na trgu.

Na podlagi tega se je upravni odbor za zaščiteno označbo porekla „Rioja“ na plenarnem zasedanju 11. novembra 2016 dogovoril, da se odpravi omejitev deleža sort chardonnay, sauvignon blanc in verdejo v končnem proizvodu, in sicer zaradi komercialnega interesa za te sorte, pa tudi zaradi njihove dokazane primernosti za kakovostno predelavo.

2.3   Nov izraz „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj], ki se uporablja za označevanje, in pogoji za uporabo

Nov izraz „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj], ki se uporablja za označevanje, in pogoji za uporabo

Spremeniti je treba več točk specifikacije proizvoda (3.b.3, 4, 5, 8.b.1, 8.b.3.4, 8.b.4.1, 8.b.4.3, 8.b.5.2, 8.b.5.3, 8.b.5.5, 8.b.6.2, 8.b.6.3, 8.b.6.4, 8.b.7.3, 8.b.9, 8.b.10.3, 8.b.10.5, 8.b.10.9) in enotnega dokumenta (2.5.1 donos predelave, 2.5.2, 2.6 zadnji odstavek, 2.9 označevanje), da bi se uvedli pogoji za uporabo izraza „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj].

Odziv na povpraševanje potrošnikov po podrobnejših informacijah o poreklu vin na etiketi, interes izvajalcev za promocijo vin določenega porekla in vin, ki so omejena na določen kraj, ter potreba po ustrezni organizaciji in standardizaciji obstoječe ponudbe vin in morebitnih novih dodatkov k njej: zaradi vseh teh dejavnikov je bilo priporočljivo, da se v okviru področja uporabe četrte dodatne določbe Zakona št. 6/2015 določijo pogoji za priznavanje vin iz manjših geografskih enot, ki jim je bila dodeljena označba „viñedos singulares“ (posamezni vinorodni kraji), kot v zadevnem primeru vina „Rioja“.

Glede na to so bili v zadnjih dveh letih oblikovani različni predlogi in analizirane alternativne možnosti. Izvedena so bila posvetovanja s strokovnjaki in razprave, pri katerih so bile obravnavane vse podrobnosti. Rezultat tega dela je uredba, ki upošteva uspeh, povezan z obstoječimi kategorijami, in ki na podlagi teh kategorij zagotavlja informacije, ki jih bodo nekateri potrošniki cenili.

Posamezni vinorodni kraji morajo biti uravnoteženi, z omejeno bujnostjo rasti vinske trte in zahtevami glede kakovosti, ki skupaj s poreklom prispevajo k proizvodnji visokokakovostnega vina.

Zato in zaradi obvezne sledljivosti so bili določeni postopki za zagotovitev tega ravnotežja. Uvedene pa so bile tudi omejitve glede starosti, donosov, praks gojenja, trgatve in predelave. Ocena organoleptičnih lastnosti je strožja, povezava z vinogradom pa se mora ohranjati.

To bo prispevalo k večji ponudbi vin v regiji Rioja, s čimer se bo nedvomno povečala prepoznavnost tega vina kot vodilne, pionirske ZOP, poleg tega pa bo vino bolj cenjeno pri osebah, vplivnih na področju družbenih medijev, in oblikovalcih javnega mnenja.

2.4   Sprememba pogojev uporabe tradicionalnih izrazov „reserva“ in „gran reserva“

Sprememba pogojev uporabe tradicionalnih izrazov „reserva“ in „gran reserva“

V točki 3.C specifikacije proizvoda je treba spremeniti naslova „Za tradicionalni izraz ‚reserva‘“ in ‚Za tradicionalni izraz ‚gran reserva‘‘. To ne vpliva na enotni dokument.

Za rdeča vina „reserva“ so določeni najkrajši časi staranja v steklenicah, za rdeča vina „gran reserva“ pa so ti časi skrajšani ob upoštevanju najkrajših časovnih okvirov, opredeljenih v španski zakonodaji v zvezi z uporabo teh tradicionalnih izrazov.

V opredelitvi dopolnilnega tradicionalnega izraza „reserva“ – opredelitvi iz Zakona št. 6/2015 z dne 12. maja 2015 ali specifikaciji proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Rioja“ – ni bilo določeno najkrajše obdobje staranja v steklenicah. Zato je bilo to prepuščeno presoji proizvajalca, ki se je lahko sam odločil, kdaj so bili doseženi pravo ravnotežje in lastnosti za zadevno kategorijo. Kar zadeva spremljanje organoleptičnih lastnosti vin, ki so v vinskih kleteh označena za odpremo in kupljena na prodajnem mestu, je bila sprejeta odločitev, da bi se kakovost občutno izboljšala, če bi se za rdeča vina določil najkrajši čas staranja v steklenicah, pri čemer se upošteva skupni najkrajši čas iz opredelitve, in da bi to bilo v skladu s procesom nenehnega izboljševanja, za katerega si je regija Rioja vedno prizadevala. Zato je bilo na plenarnem zasedanju v zvezi z zaščiteno označbo porekla „Rioja“, ki je potekalo 11. novembra 2016, sklenjeno, da se za rdeča vina „reserva“ določi 6-mesečno najkrajše obdobje staranja v steklenicah, ki sledi vsaj enoletnemu procesu staranja v sodih. Celoten proces zorenja in staranja mora trajati najmanj 36 mesecev.

Glede na opredelitev dopolnilnega tradicionalnega izraza „gran reserva“ je specifikacija proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Rioja“ nekoliko toga v primerjavi z opredelitvijo iz Zakona št. 6/2015 z dne 12. maja 2015, v kateri je določeno, da 24-mesečnemu staranju v sodih sledi najmanj 36-mesečno staranje v steklenicah. Španska zakonodaja določa, da mora staranje v sodih trajati najmanj 18 mesecev, ne določa pa, koliko časa se mora vino starati v steklenicah. V regiji Rioja veljajo strožje zahteve glede najkrajšega časa staranja v sodih, tj. 24 mesecev, saj naj bi se tako omogočili večja vsestranskost in izrazitost vin, hkrati pa bi se zagotovila njihova optimalna kakovost. Najkrajši čas staranja v steklenicah se skrajša na 24 mesecev, kar je še vedno dlje, kot določa nacionalna zakonodaja, ki ne vsebuje nobene določbe v zvezi s tem, ne da bi se spremenilo najkrajše skupno obdobje zorenja in staranja, tj. 60 mesecev. Na plenarnem zasedanju upravnega odbora za zaščiteno označbo porekla „Rioja“, ki je potekalo 11. novembra 2016, je bilo sklenjeno, da se rdeča vina iz kategorije „gran reserva“ opredelijo kot vina, katerih zorenje in staranje v vinski kleti je trajalo najmanj 60 mesecev, od tega najmanj 24 mesecev v sodih in najmanj 24 mesecev steklenicah.

2.5   Dodana je bila nova kategorija zaščitenega proizvoda – kakovostno peneče vino

Dodana je bila nova kategorija zaščitenega proizvoda – kakovostno peneče vino

Spremeniti je treba več točk specifikacije proizvoda (2, 2.a.1, 2.a.2, 2.a.4, 2.a.5, 2.a.6, 2.a.7, 2.a.8, 2.b, 3.b.1, 3.b.2, 3.b.3, 3.b.4, 3.c, 7, 8.b.5.1, 8.b.7.2, 8.b.9, 8.b.10.3) in enotnega dokumenta (2.3, 2.4, 2.5.1, 2.8, 2.9 označevanje), da bi se določile zahteve za to novo kategorijo proizvoda in njeno povezavo.

Glede na tržne podatke se peneča vina v zadnjih letih zelo dobro prodajajo. Proizvod „Rioja“ kot trajno tržno usmerjena označba te priložnosti ne sme zamuditi. Veliko španskih označb porekla v specifikaciji proizvoda vključuje peneča vina, zato odločitev za razširitev, opisana za proizvod „Rioja“, nikakor ni nepremišljena ali nesmiselna.

Da bi se ohranili enaki standardi kakovosti kot za mirna vina, je namen ustvariti visokokakovostno peneče vino, zaradi česar so bile določene omejitve donosa in vsebnosti sladkorja (zelo suho, izredno suho in popolnoma suho). To dokazujeta uporaba tradicionalne metode za pridelavo vina in najmanj 15-mesečno obdobje staranja.

2.6   Območna in občinska vina

Območna in občinska vina

Spremeniti je treba več točk specifikacije proizvoda (2.a.1, 8.b.9, 8.b.10.3, 8.b.10.10) in enotnega dokumenta (2.6 – „Rioja Baja“ spremenjeno v „Rioja Oriental“, 2.8, 2.9 označevanje), da bi se določili pogoji, ki jih mora vino izpolnjevati, da bi lahko nosilo ime določenega območja in občine.

Pojem „podobmočje“ se nadomesti s pojmom „območje“ in ohranijo se trije obstoječi pogoji. Spremeni se ime enega proizvoda („Rioja Baja“ postane „Rioja Oriental“). Na etiketi bo mogoče navesti tudi ime občine, iz katere prihaja vino.

Na plenarnem zasedanju upravnega odbora so bila posodobljena pravila o navedbi območja (sprememba imena podobmočij, tako da bolje izraža filozofijo, ki jo spodbuja regija Rioja, tj. enota, ki je večja od teh treh razmejitev ali manjših geografskih enot) in občine ali kraja, da bi se povečala njihova prepoznavnost in promovirala zadevna vina. To je tudi v skladu s pomisleki proizvajalcev, oblikovalcev javnega mnenja in končnih potrošnikov, ki na etiketi zahtevajo več informacij o veliki raznolikosti vin, ki so trenutno na voljo na trgu pod zaščiteno označbo porekla „Rioja“. Te navedbe bodo dopolnile tradicionalen, uspešen izbor vin, proizvedenih z mešanjem vin različnega porekla.

Po določitvi pravil za postopek sledljivosti leta 1998, s katerim se je dovolilo, da se na etiketi navedejo imena občin ali označbe „Rioja Alta“, „Rioja Alavesa“ ali „Rioja Baja“, je upravni odbor naredil korak dlje in predvidel situacije, v katerih vinogradniki gojijo vinsko trto na mejnih območjih. V skladu s temi pogoji je zdaj mogoče primešati do 15 % grozdja, pridelanega zunaj navedenih manjših enot. Zahteva pomeni zavezo vinograda za določeno obdobje, da bi se spodbudila trajnostnost in preprečile špekulacije. To dovoljeno odstopanje je v okviru možnosti, ki jih ponuja zakonodaja EU.

Še ena nova sprememba je povečanje prostora na etiketi, namenjenega občinam oziroma območjem, kot se imenujejo zdaj. Doslej je bila velikost teh navedb na vinskih etiketah omejena na največ dve tretjini velikosti navedb označbe „Rioja“. Od zdaj naprej je velikost obojih lahko enaka, edina zahteva je, da te navedbe niso večje od imena označbe.

Regija Rioja v okviru procesa stalnega izboljševanja, ki mu je zavezana, še naprej razširja svoj obstoječi razpon kategorij in si vedno prizadeva za okrepitev položaja kot ene od prepoznavnih regij v segmentu kakovostnih vin na mednarodnem trgu. S to klasifikacijo obstoječe ponudbe vin so uvedene nekatere zahteve, ki omogočajo zagotavljanje kakovosti proizvoda in točnost navedb na etiketah.

2.7   Sprememba intenzivnosti barve vin rosé

Sprememba intenzivnosti barve vin rosé

Spremeniti je treba točko 2.a.3 specifikacije proizvoda, vendar to ne vpliva na enotni dokument.

Dovoljena so vina rosé manj intenzivne barve.

Glede na razpon intenzivnosti, določen za kakovostna peneča vina, ki jih zajema ta ZOP, je smiselno, da se zaradi doslednosti sprejmejo iste kategorije, kot se uporabljajo za mirna vina rosé, ki spadajo med navedena vina, pri čemer se zajamejo tudi vina manj intenzivne barve, ki so zdaj priljubljena in po katerih povprašujejo potrošniki.

2.8   Sprememba datumov, na podlagi katerih se izračunajo obdobja staranja

Sprememba datumov, na podlagi katerih se izračunajo obdobja staranja

Spremeniti je treba točko 3.c specifikacije proizvoda, vendar to ne vpliva na enotni dokument.

Datumi, na podlagi katerih se izračuna obdobje staranja za vina, označena s tradicionalnim izrazom „crianza“, niso več navedeni. Upravni odbor je pooblaščen za sklepanje sporazumov v zvezi s tem.

Razlog za to je zgodnejša trgatev v zadnjih letih. Ugotovljeno je bilo, da je zaradi teh okoliščin zgodnejša tudi pridelava vina in da se vino prej shrani v sode. To pomeni, da je dejansko ravnanje odstopalo od začetka računanja v skladu s specifikacijo proizvoda.

Ugotovljeno je bilo tudi, da je treba pri izračunu začetka dveh koledarskih let, ki sta potrebni za proces staranja, datum 1. oktober, ki je določen v istem oddelku, ob upoštevanju trenutnih okoliščin in navedene razlage prestaviti na zgodnejši datum.

Organ, ki je odgovoren za upravljanje zaščitene označbe porekla, je pristojen za sklepanje sporazumov v zvezi s tem, da bi lahko prožno omogočil morebitno prihodnjo spremembo okoliščin.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

„Rioja“

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

Opis vina

Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenja, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost z občutkom svežine.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. V ustih ravnotežje kislega in sadnega z občutkom svežine.

V obeh primerih se aromi med procesom staranja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

| — | Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje. |
| --- | --- |

—

Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

| — | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

—

Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

| — | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenja, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. Ravnotežje med kislim in sadnim okusom, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

V obeh primerih se aromi med procesom staranja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

| — | Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje. |
| --- | --- |

—

Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

| — | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

—

Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

| — | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

Rdeča vina (suha in polsuha)

Rdeča vina (suha in polsuha)

Mlada vina so škrlatne barve z vijoličnimi odtenki; vina „crianza“ so kostanjevo rjava in češnjevo rdeča; vina „reserva“ so češnjevo rdeča z nadihom rubinaste; vina „gran reserva“ so rubinasta z rdečerjavimi toni. Vonj: intenzivno saden, sortne in cvetlične note, pri vinih „crianza“ tudi arome opečenega hrastovega lesa. Vonj vin „reserva“ in „gran reserva“ je kompleksnejši, s pikantnimi aromami. Okus: poln z uravnoteženo vsebnostjo kislin/alkohola/tanina. S staranjem se poveča mehkoba in podaljša trajanje.

| — | Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območja in staranje. |
| --- | --- |

—

Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območja in staranje.

| — | Hlapnost: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 gr/l do vsebnosti alkohola 10 vol. % in 0,06 gr/l za vsako stopnjo alkohola nad 10 vol. %. |
| --- | --- |

—

Hlapnost: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 gr/l do vsebnosti alkohola 10 vol. % in 0,06 gr/l za vsako stopnjo alkohola nad 10 vol. %.

| — | SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.






  Splošne analitske lastnosti |
| --- | --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

Vino, v katerem se ob postrežbi stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki drobnih mehurčkov.

Kakovostno peneče vino je, kot njegov cuvée po prvem vrenju, bistro in brez plavajočih delcev. Je različnih odtenkov rumene ali rožnate barve.

Njegova aroma mora imeti pozitivne lastnosti svežine in sadja ter kompleksnost, ki je posledica ležanja na drožeh med drugim vrenjem. To je najbolj opazno pri vinih „reserva“ in „gran añada“. Biti morajo brez pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so posledica oksidacije ali redukcije.

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Največji dejanski volumenski delež alkohola je 13 vol. %.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež skupnega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Osnovni enološki postopki

Postopki gojenja

Postopki gojenja

Šteje se, da se proizvodnja v vinogradih začne v njihovem četrtem rastnem ciklu (ali prej, po predhodni odobritvi).

Gostota: najmanj 2 850 in največ 10 000 vinskih trt/ha.

Načini rezanja/oblikovanja: kotlasta oblika in različice, dvojni kordon, rez na guyot, samostojen ali enostranski kordon, dvojni guyot (le za sorte chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco in turruntés).

Največja obremenitev: 12 očes/vinsko trto; 16 za navedene bele sorte in 14 za grenache. Možne so izjeme.

Namakanje: dovoljeno. Med 15. avgustom in trgatvijo se lahko vinska trta namaka le z lokalnimi sistemi, in sicer po 24-urnem predhodnem pisnem obvestilu; namakanje z razprševanjem je mogoče, če je pridobljeno dovoljenje; druge metode so prepovedane.

Pri proizvodnji kakovostnih penečih vin se grozdje obira ročno (strojno obiranje je prepovedano).

Posebni enološki postopek

Posebni enološki postopek

Delež sort je odvisen od vrste vina:

RDEČE: najmanj 95 % rdečih sort, če je grozdje pecljano, in 85 %, če je grozdje celo.

BELO: 100 % belega grozdja.

ROSÉ: najmanj 25 % rdečega grozdja.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA (BELA IN ROSÉ): z belim in/ali rdečim grozdjem. Vina rosé morajo vsebovati vsaj 25 % rdečega grozdja.

Grozdje različnih barv se poljubno meša po dobavi.

Lastnosti grozdja: zdravo in z najmanjšo vsebnostjo alkohola: 11 vol. % za rdeča vina, 10,5 vol. % za bela vina in 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina.

Največji donos predelave

Največji donos predelave

| — | 70 litrov/100 kg pridelka za vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev. |
| --- | --- |

—

70 litrov/100 kg pridelka za vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev.

| — | 62 litrov/100 kg pridelka za kakovostna peneča vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev. |
| --- | --- |

—

62 litrov/100 kg pridelka za kakovostna peneča vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev.

| — | 65 litrov/100 kg pridelka za vina z označbo „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]. Odstopanja niso dovoljena. |
| --- | --- |

—

65 litrov/100 kg pridelka za vina z označbo „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]. Odstopanja niso dovoljena.

Omejitve pri vinifikaciji

Omejitve pri vinifikaciji

Prepovedi:

| — | uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih, |
| --- | --- |

—

uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih,

| — | stalna uporaba vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil, |
| --- | --- |

—

stalna uporaba vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil,

| — | uporaba kosov hrastovega lesa pri proizvodnji, staranju in shranjevanju, |
| --- | --- |

—

uporaba kosov hrastovega lesa pri proizvodnji, staranju in shranjevanju,

| — | mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v mešanici. |
| --- | --- |

—

mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v mešanici.

Posebni pogoji vinifikacije

Posebni pogoji vinifikacije

| — | Vrenje v sodu: le za bela vina in vina rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec. |
| --- | --- |

—

Vrenje v sodu: le za bela vina in vina rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec.

| — | Karbonska maceracija: največji delež belega grozdja, ki je dovoljen v proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo. |
| --- | --- |

—

Karbonska maceracija: največji delež belega grozdja, ki je dovoljen v proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo.

| — | Kakovostno peneče vino: po tradicionalni metodi. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Dejanska vsebnost alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. Sladilni liker vsebnosti dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana. |
| --- | --- |

—

Kakovostno peneče vino: po tradicionalni metodi. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Dejanska vsebnost alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. Sladilni liker vsebnosti dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana.

b.   Največji donosi

Največji donosi

Rdeče sorte

6 500 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte

45,5 hektolitra na hektar

Bele sorte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte

63 hektolitrov na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]

5 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]

32,5 hektolitra na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]

6 922 kilogramov grozdja na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj]

44,99 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

RIOJA ALTA

Avtonomna skupnost La Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava)

RIOJA ORIENTAL

Avtonomna skupnost La Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (severno območje)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Avtonomna skupnost Navarre

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Pokrajina Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Alava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Alava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradon

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinogradi, ki v občini Lodosa ležijo na desnem bregu reke Ebro in so od 29. aprila 1991 vpisani v register vinogradov odbora, ostanejo registrirani, dokler obstajajo.

V primeru sprememb meja občin, vključenih v proizvodno območje, registrirani vinogradi ne bodo odstranjeni iz registra vinogradov.

Proizvodno območje vključuje manjše geografske enote, opredeljene kot „viñedos singulares“ [posamezni vinorodni kraji]. Te enote so manjše od občine in lahko vključujejo eno samo katastrsko parcelo ali več različnih parcel. Vinska trta mora biti stara vsaj 35 let.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

GARNACHA BLANCA

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

GARNACHA TINTA

CHARDONNAY

MACABEO – VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

GRACIANO

8.   Opis povezave

Opis povezave

VINO

Za vina iz grozdja, pridelanega v pokrajini Rioja Alta, je značilen poseben vpliv atlantskega podnebja. Ta daje vinom zmeren delež alkohola in telo z visoko kislostjo. Zato so ta vina primerna za staranje v sodu. Na tem območju je v rastnem ciklu manj ur dnevne svetlobe kot na južnejšem območju, zajetem z označbo. Poleg tega je za to območje značilna večja količina padavin, kar neposredno vpliva na kislost vina. Ti dejavniki skupaj z zaščito, ki jo zagotavlja gora Sierra de Cantabria, krepijo opisane lastnosti vin, bodisi vin samo s tega območja bodisi vin, pomešanih z vini z drugih območij. Vina, pridelana v regiji Rioja Alavesa, imajo zaradi skupnega vpliva atlantskega in sredozemskega podnebja precej večji delež alkohola kot prej navedena vina. Poleg tega so manj kisla in bolj vsestranska, saj so primerna za takojšnje uživanje in za staranje. Zaščita, ki jo na severu zagotavlja gora Sierra de Cantabria, je še pomembnejša. Število ur dnevne svetlobe je podobno kot v pokrajini Rioja Alta, količina padavin pa je precej manjša. Zaradi svoje vsestranskosti so idealna tudi za proizvodnjo mešanih vin. Nazadnje, na vina, pridelana na najjužnejšem območju, tj. Rioja Oriental, vpliva manjša količina padavin in predvsem sredozemsko podnebje, za katero je na splošno značilno več sonca. Ta vina imajo večji delež alkohola in močnejšo aromo ter so idealna za mešanje pri proizvodnji vin, namenjenih staranju. Hkrati so lahko ta vina zaradi podnebnih pogojev primerna tudi za takojšnje uživanje.

Glede na analizo tal so na zadevnem območju trije glavni tipi tal. V najsevernejšem delu območja, ki ga zajema označba, so tla glinasto-apnenčasta. Ta tla, ki ležijo med regijama Rioja Alavesa in Rioja Alta, so osnovni vir gojenja vinske trte. Na območjih Rioja Alta in Rioja Oriental so tudi aluvialna in z železom bogata glinasta tla, na katerih se pridelujejo vina z manj polnim telesom od prej navedenih vin.

V ekonomskem smislu predstavlja vino 20 % BDP regije. Zaradi starodavne prakse gojenja vinske trte in ključnega pomena vina v regiji je ta odvisna od trajnosti gojenja. Opisani naravni pogoji so zato v celoti izkoriščeni. Posebnost je zlasti staranje vin, zaradi katerega je na tem območju najvišja koncentracija hrastovih sodov na svetu.

KAKOVOSTNO PENEČE VINO

Čeprav je označba znana predvsem po proizvodnji mirnih vin, nekatere vinske kleti že od sredine 19. stoletja po tradicionalni metodi proizvajajo kakovostna peneča vina, zato imajo strokovno znanje in izkušnje.

Svežina in kislost sta ključna elementa v proizvodnji kakovostnih penečih vin. Glede na Winklerjev indeks se vino z označbo porekla prideluje na območju s hladnejšimi temperaturami. Zato so rastni cikli kratki, kar zagotavlja ustrezno fenolno zrelost, ne da bi se dosegle visoke ravni deleža alkohola – lastnosti, ki so idealno izhodišče za proizvodnjo teh vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja

Vina, ki jih zajema zaščitena označba porekla „Rioja“, se lahko ustekleničijo le v vinskih kleteh, registriranih pri upravnem odboru. V nasprotnem primeru vino ne sme uporabljati označbe.

Ta zahteva je bila določena zaradi dejstva, da je kakovost vina, ki se nazadnje ponudi potrošniku, bolj ogrožena, če se je vino prevažalo in ustekleničilo zunaj območja proizvodnje, kot pa če so bile te dejavnosti opravljene na zadevnem območju. Namen zahteve je zaščititi dober ugled vina „Rioja“ z večjim nadzorom njegovih posebnih lastnosti in kakovosti. Zahteva ščiti zaščiteno označbo porekla, od katere imajo koristi vsi vpleteni proizvajalci. Odločitev je bila potrjena s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja

Izraz „RIOJA“ mora biti vidno naveden in tik pod njim morajo biti naslednji elementi: „Denominación de Origen Calificada“ (zaščitena označba porekla); žig upravnega odbora; blagovna znamka; ime ali naziv registrirane vinske kleti ali trgovsko ime.

Izraza „sod“ in „les“ se ne smeta uporabljati pri trženju, oglaševanju in označevanju vin, dokler postopek staranja ni končan.

Uporaba imena območja ali občine je dovoljena, če je bilo grozdje tam pridelano ter če je bilo vino tam proizvedeno, starano (če je to primerno) in ustekleničeno. Največ 15 % grozdja, uporabljenega v vinu, je lahko pridelanega v registriranih vinogradih v občinah, ki mejijo na zadevno območje, ali občini, v kateri ima izvajalec sedež, pri čemer je treba dokazati, da bo teh 15 % grozdja na podlagi ekskluzivne pravice na voljo vsaj 10 zaporednih let.

Pri kakovostnih penečih vinih mora biti izraz „Método Tradicional“ [tradicionalna metoda] naveden tik pod izrazom, ki se nanaša na vsebnost sladkorja, pri čemer velikost pisave ne sme presegati velikosti pisave izraza „Rioja“.

Na etiketi z obveznimi informacijami velikost pisave izraza „Método Tradicional“ [tradicionalna metoda] ne sme biti manjša od 0,3 cm.

Izraz „viñedo singular“ [posamezni vinorodni kraj] mora biti naveden tik pod izrazom, ki je registriran kot blagovna znamka, pri čemer velikost, debelina in barva pisave ne smejo biti bolj opazni kot pri izrazu „Rioja“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

---

| 7.5.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 152/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 152/19

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 152/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Cévennes“

PGI-FR-A1151-AM01

Datum obvestila: 10. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Organoleptični opis vin

Poglavje 1 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ je bilo v točki 3.3 dopolnjeno s podrobnejšim organoleptičnim opisom vin glede barve, vonja in lastnosti okusa.

Ta sprememba specifikacije proizvoda vpliva na enotni dokument, ki je bil prav tako dopolnjen v točki „Opis vin“.

2.   Razmejeno geografsko območje

Specifikacija proizvoda je bila popravljena v točki 4.1 poglavja 1 zaradi vključitve oblikovnih popravkov.

| — | V prvem odstavku je bil izraz „trgatev“ nadomeščen z izrazom „pridelava grozdja“, ki je ustreznejši za opredelitev geografskega območja pridelave grozdja v primerjavi z območjem vinifikacije in obdelave vin. |
| --- | --- |

—

V prvem odstavku je bil izraz „trgatev“ nadomeščen z izrazom „pridelava grozdja“, ki je ustreznejši za opredelitev geografskega območja pridelave grozdja v primerjavi z območjem vinifikacije in obdelave vin.

| — | Občina „Fontanès et Peyrolles“ je postala občina „Fontanès“. |
| --- | --- |

—

Občina „Fontanès et Peyrolles“ je postala občina „Fontanès“.

| — | Občina „Peyroles“ je pravilno zapisana tako: „Peyrolles“. |
| --- | --- |

—

Občina „Peyroles“ je pravilno zapisana tako: „Peyrolles“.

Te spremembe so bile vključene tudi v točko „Razmejeno geografsko območje“ v enotnem dokumentu.

3.   Območje v neposredni bližini

V točki 4.1 poglavja 1 specifikacije proizvoda je bilo območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Cévennes“, opredeljeno na podlagi občin departmaja Gard, ki ga sestavljajo. To območje ni bilo spremenjeno, ampak samo opisano s seznamom občin in ne več seznamom kantonov, ki niso tako natančno upravno razdeljeni.

Seznam občin je bil izdelan na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019, ki je nacionalna referenca.

Ta prepis območja v neposredni bližini v seznam občin je bil vključen v točko o dodatnih pogojih v enotnem dokumentu.

4.   Trsni izbor

V točki 5 poglavja 1 specifikacije proizvoda je bil trsni izbor, določen za proizvodnjo vin z ZGO „Cévennes“, dopolnjen z naslednjimi devetimi sortami vinske trte:

„artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floreal B, muscaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N in voltis B.“

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa ustrezajo sortam vinske trte, uporabljenim za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

Vključitev teh sort vinske trte v trsni izbor vpliva na enotni dokument v točki „Kategorije proizvodov vinske trte“.

5.   Redakcijske spremembe specifikacije proizvoda, ki ne vplivajo na enotni dokument

V poglavju 2 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ so v preglednico glavnih točk, ki jih je treba preveriti, zaradi uporabe natančnejših izrazov vnesene redakcijske spremembe:

| — | izraz „območje trgatve“ je nadomeščen z izrazom „območje pridelave grozdja“; |
| --- | --- |

—

izraz „območje trgatve“ je nadomeščen z izrazom „območje pridelave grozdja“;

| — | za „krajem predelave“ je dodan izraz „vinifikacija“; |
| --- | --- |

—

za „krajem predelave“ je dodan izraz „vinifikacija“;

| — | izraz „analitska kontrola“ je nadomeščen z izrazom „analitski preskus“. |
| --- | --- |

—

izraz „analitska kontrola“ je nadomeščen z izrazom „analitski preskus“.

V poglavju 3 specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ so posodobljeni podatki o certifikacijskem organu, ki deluje za račun inštituta INAO, ki je pristojni nadzorni organ.

Ti redakcijski popravki ne vplivajo na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Cévennes

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vin

Mirna rdeča vina

Zaščitena geografska označba „Cévennes“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina ter rdeča, rosé in bela vina iz prezrelega grozdja.

Za rdeča vina so značilne eleganca, močna aromatičnost in različne taninske strukture, ki so odvisne od uporabljenih tehnologij vinifikacije. Vina so rubinasto rdeče barve z vijoličastimi odtenki. Imajo močan in izrazit vonj z notami rdečega in črnega jagodičja. V ustih so gosta, okrogla in sladokusna.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Mirna vina rosé

Vina rosé se v glavnem pridelujejo iz sort cinsault, grenache in syrah z medsebojnim zvrščanjem ali sortno. Njihova barva sega od bledo rožnate do lososno rožnate. Vonj je prefinjen in nežen s finimi notami rdečega jagodičja. Njihov okus je okrogel, prijeten in nežen z lepo svežino, pri čemer se jasno zaznava paleta arom vonja.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Mirna bela vina

Bela vina se odlikujejo po svoji prefinjenosti, ki jo vedno spremlja značilna svežina. So bledo rumene, bistre in sijoče barve z včasih lepimi zelenimi odtenki. Vonj je izrazit in ima note belega sadja, včasih vsebuje dišave agrumov in pušpanov, vendar je vedno zelo svež. Ta vina so v ustih živahna, zelo aromatična, nežna in imajo zelo obstojno aromo.

Pri mirnih vinih so največji delež skupnega alkohola ter (najnižje ali najvišje) vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida določene z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča, rosé in bela vina iz prezrelega grozdja

Za vina iz prezrelega grozda so značilne arome zrelega sadja.

Pri vinih iz prezrelega grozdja so (najmanjši ali največji) deleži dejanskega alkohola, skupnega alkohola in naravnega alkohola ter najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida določeni z zakonodajo Skupnosti.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

90 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Pridelava grozdja, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Cévennes“ potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gard:

Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Alès, Allègre, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez et Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bragassargues, Branoux-les-Taillade, Breau Salagosse, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estrechure (l’), Euzet, Foissac, Fontarèches, Fons-Outre-Gardon, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fressac, Gailhan, Gagnières, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générargues, Génolhac, Goudargues, Grand-Combe (la), Issirac, La Bastide-d’Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval Saint Roman, Laval-Pradel, Le Garn, Le Pin, Lecques, Lédignan, Les Mages, Les Plans, Lézan, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Malon-et-Elze, Mandagout, Mars, Martignargues, Martinet (le), Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Méjannes le Clap, Méjannes-lès-Alès, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Monteils, Montardier, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Notre-Dame-de-la-Rouvière, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Plantiers (les), Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Sainte Anastasie, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Cézaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Denis, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Caderle, Sainte-Cécile-d’Andorges, Saint-Etienne-de-l’Olm, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valeriscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-de-Ceyragues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard Saint-Martial,Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-des-Pourcils, Saint-Sébastien-d’Aigrefeuille, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Salles-du-Gardon (les), Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Sénechas, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vabres, Vallabrix, Valleraugue, Vallérargues, Verfeuil, Vernarède (la), Vézénobres, Vic-le-Fesq, Vigan (le), Villevieille in Vissec.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Alicante henri bouschet N
  Alphonse lavallée N
  Altesse B
  Alvarinho - albariño
  Aramon N
  Aramon blanc B
  Aramon gris G
  Aranel B
  Arinarnoa N
  Artaban N
  Arvine B - petite arvine
  Aubun N - murescola
  Bourboulenc B - doucillon blanc
  Brun argenté N - vaccarèse
  Cabernet blanc B
  Cabernet cortis N
  Cabernet franc N
  Cabernet-sauvignon N
  Caladoc N
  Cardinal Rg
  Carignan N
  Carignan blanc B
  Carmenère N
  Chardonnay B
  Chasan B
  Chasselas B
  Chenanson N
  Chenin B
  Cinsaut N - cinsault
  Clairette B
  Clairette rose Rs
  Colombard B
  Cot N - malbec
  Couderc noir N
  Counoise N
  Danlas B
  Egiodola N
  Floreal B
  Gamay N
  Gamay de chaudenay N
  Gewurztraminer Rs
  Grenache N
  Grenache blanc B
  Grenache gris G
  Gros manseng B
  Lival N
  Lledoner pelut N
  Macabeu B - macabeo
  Marsanne B
  Marselan N
  Maréchal foch N
  Mauzac B
  Merlot N
  Mondeuse N
  Morrastel N - minustellu, graciano
  Mourvèdre N - monastrell
  Muscaris B
  Muscat d’Alexandrie B - muscat, moscato
  Muscat de Hambourg N - muscat, moscato
  Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato
  Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato
  Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato
  Nielluccio N - nielluciu
  Négrette N
  Petit manseng B
  Petit verdot N
  Pinot gris G
  Pinot noir N
  Piquepoul blanc B
  Piquepoul gris G
  Piquepoul noir N
  Portan N
  Riesling B
  Rivairenc N - aspiran noir
  Roussanne B
  Sauvignon B - sauvignon blanc
  Sauvignon gris G - fié gris
  Sciaccarello N
  Semillon B
  Servant B
  Soreli B
  Souvignier gris Rs
  Sylvaner B
  Syrah N - shiraz
  Tannat N
  Tempranillo N
  Terret blanc B
  Terret gris G
  Terret noir N
  Ugni blanc B
  Verdelho B
  Vermentino B - rolle
  Vidoc N
  Villard blanc B
  Villard noir N
  Viognier B
  Voltis B |
| --- | --- |

Alicante henri bouschet N

Alphonse lavallée N

Altesse B

Alvarinho - albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B - petite arvine

Aubun N - murescola

Bourboulenc B - doucillon blanc

Brun argenté N - vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N - malbec

Couderc noir N

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Floreal B

Gamay N

Gamay de chaudenay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B - macabeo

Marsanne B

Marselan N

Maréchal foch N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N - minustellu, graciano

Mourvèdre N - monastrell

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B - muscat, moscato

Muscat de Hambourg N - muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato

Nielluccio N - nielluciu

Négrette N

Petit manseng B

Petit verdot N

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Riesling B

Rivairenc N - aspiran noir

Roussanne B

Sauvignon B - sauvignon blanc

Sauvignon gris G - fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N - shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B - rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8.   Opis povezave

Vinorodno območje Sevenov leži v departmaju Gard na jugu Francije v regiji Languedoc-Roussillon. Svoje ime je dobilo po masivu Seveni, zadnjem gorskemu obronku na južnem delu Centralnega masiva.

Prebivalci so morali zaradi neprijaznih razmer in raznolikosti tega območja proizvodnjo prilagoditi talnim in podnebnim razmeram. Tako so se na splošno pojavili vinogradi, ko so kostanji izginili.

Vinogradi, ki se večinoma gojijo na karbonatnih tleh, so del gričevnate pokrajine, ki so jo izoblikovale reke s Sevenov in v kateri poleg trte rastejo sadovnjaki, oljke in žita.

Za sevensko predgorje je značilno zmerno sredozemsko podnebje z zelo izrazitimi razlikami med letnimi časi ter deževnimi obdobji, ki so ob enakonočjih pogosto zelo močna (sevenske nevihte). Zaradi vpliva hribovja je severni veter zmeren, temperaturne razlike, ki so ugodne za kakovost grozdja, pa so med zorenjem vinske trte precejšnje. Skozi številna stoletja so se poleg vinske trte gojili tudi drugi kmetijski proizvodi, vino pa je bilo namenjeno za lokalno potrošnjo.

Tako je vinska trta lahko nadomestila murve in kostanje ob krizah, ki so doletele njuno pridelavo, pri čemer so se vinogradi najbolj razširili v 19. stoletju, vendar se območje vseeno ni usmerilo v gojenje samo ene kmetijske rastline, kot se je to zgodilo v nižavju regije Languedoc.

Vino „Vin de pays des Cévennes“ je bilo prvič priznano z uredbo z dne 27. avgusta 1992. V občinah geografskega območja se proizvede približno 80 000 hl rdečih, rosé in belih vin, proizvodnja vin rosé se je močno razmahnila.

V vinih se najpogosteje združujejo tradicionalne sredozemske sorte vinske trte (carignan, grenache, cinsault) in mednarodno priznane sorte vinske trte, kot so merlot, cabernet-sauvignon in syrah pri rdečih vinih ter chardonnay, sauvignon in viognier pri belih vinih.

Za rdeča vina so značilne eleganca in močna aromatičnost; za bela vina in vina rosé pa njihova prefinjenost, ki jo vedno spremlja značilna svežina.

Peneča vina, ki se izdelujejo iz izbora najprimernejših mirnih vin, imajo iste aromatične lastnosti. Vinogradniki so z razvijanjem trsnega izbora, s katerim se ukvarjajo približno 40 let, dosegli raznovrstnost, zlasti z vključitvijo zgodnejših sort vinske trte, ki so še posebno dobro prilagojene podnebju sevenskega predgorja.

V vinih, za katera je na splošno značilno ravnotežje, ki povezuje eleganco in svežino, se dobro izraža izvirno podnebje ozemlja.

Vinska trta ima torej prav posebno mesto v kmetijski ekonomiki in ob drugih proizvodih, kot so sladka čebula, kostanj in sir pélardon, prispeva k slovesu proizvodov z območja Sevenov.

Ti proizvodi in razvoj turističnega gospodarstva, zlasti okoli narodnega parka Sevenov, odslej tej regiji prinašajo novo ravnotežje in prispevajo k ohranjanju teh osupljivih pokrajin, ki jih je človek oblikoval skozi stoletja.

9.   BISTVENI DODATNI POGOJI (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Dodatne navedbe pri označevanju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

zaščitena geografska označba „Cévennes“ je lahko dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Zaščitena geografska označba „Cévennes“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ se uporabljata za mirna vina.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo pri vinifikaciji in obdelavi vina, za katero se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Cévennes“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega vse naslednje občine departmaja Gard:

Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Le Cailar, Le Grau-du-Roi, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac in Villeneuve-lès-Avignon.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-6ec30fda-501e-46f5-bc91-936ce505bac7

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---