# Europos Sąjungos L 206/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.206.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 206 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. rugpjūčio 2d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.206.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 206

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. rugpjūčio 2d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2012/453/ES |
| | * | 2012 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 705/2012, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 4 dalis | 5 |
| | * | 2012 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 706/2012, kuriuo 175-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu | 7 |
| | | 2012 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 707/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 9 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2012 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2012/454/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane | 11 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2012/453/ES

*

2012 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo

1

REGLAMENTAI

*

2012 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 705/2012, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 4 dalis

5

*

2012 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 706/2012, kuriuo 175-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

7

2012 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 707/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

9

SPRENDIMAI

*

2012 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2012/454/BUSP, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane

11

| | | III   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2010 m. kovo 24 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 98/10/COL, kuriuo aštuoniasdešimt pirmąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus | 13 |

III   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2010 m. kovo 24 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 98/10/COL, kuriuo aštuoniasdešimt pirmąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus

13

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai klaidų ištaisymas (OL L 277, 2005 10 21) | 23 |
| | * | 2012 m. liepos 3 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimo EU BAM Rafah/1/2012 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (EU BAM Rafah) vadovo skyrimo klaidų ištaisymas (OL L 186, 2012 7 14) | 24 |
| | * | 2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimo, pritaikančio Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų pagal bendrą žemės ūkio politikos reformą klaidų ištaisymas (OL L 93, 2004 3 30) | 24 |

Klaidų ištaisymas

*

2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai klaidų ištaisymas (OL L 277, 2005 10 21)

(OL L 277, 2005 10 21)

23

*

2012 m. liepos 3 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimo EU BAM Rafah/1/2012 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (EU BAM Rafah) vadovo skyrimo klaidų ištaisymas (OL L 186, 2012 7 14)

(OL L 186, 2012 7 14)

24

*

2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimo, pritaikančio Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų pagal bendrą žemės ūkio politikos reformą klaidų ištaisymas (OL L 93, 2004 3 30)

(OL L 93, 2004 3 30)

24

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. liepos 10 d.

dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo

(2012/453/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2) (toliau – EEE susitarimas) turėtų būti įtrauktas 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (3); |
| --- | --- |

(1)

į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2) (toliau – EEE susitarimas) turėtų būti įtrauktas 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (3);

| (2) | į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (4); |
| --- | --- |

(2)

į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (4);

| (3) | į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1088/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 976/2009 įrašant nuostatas, susijusias su parsisiųsdinimo ir transformavimo paslaugomis (5); |
| --- | --- |

(3)

į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1088/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 976/2009 įrašant nuostatas, susijusias su parsisiųsdinimo ir transformavimo paslaugomis (5);

| (4) | į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (6); |
| --- | --- |

(4)

į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (6);

| (5) | į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 102/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (7); |
| --- | --- |

(5)

į EEE susitarimą turėtų būti įtrauktas 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 102/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (7);

| (6) | todėl EEE susitarimo XX priedas (Aplinka) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl EEE susitarimo XX priedas (Aplinka) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(7)

Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl pasiūlyto EEE susitarimo XX priedo (Aplinka) dalinio keitimo, grindžiama EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

V. SHIARLY

---

(1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

(3)  OL L 274, 2009 10 20, p. 9.

3

(4)  OL L 83, 2010 3 30, p. 8.

4

(5)  OL L 323, 2010 12 8, p. 1.

5

(6)  OL L 323, 2010 12 8, p. 11.

6

(7)  OL L 31, 2011 2 5, p. 13.

7

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2012

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XX priedas (Aplinka)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas ... m. ... ... d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. .../... (1); |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas ... m. ... ... d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. .../... (1);

| (2) | į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (2); |
| --- | --- |

(2)

į Susitarimą turi būti įtrauktas 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (2);

| (3) | į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (3); |
| --- | --- |

(3)

į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (3);

| (4) | į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1088/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 976/2009 įrašant nuostatas, susijusias su parsisiųsdinimo ir transformavimo paslaugomis (4); |
| --- | --- |

(4)

į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1088/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 976/2009 įrašant nuostatas, susijusias su parsisiųsdinimo ir transformavimo paslaugomis (4);

| (5) | į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (5); |
| --- | --- |

(5)

į Susitarimą turi būti įtrauktas 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (5);

| (6) | į Susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 102/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (6), |
| --- | --- |

(6)

į Susitarimą turi būti įtrauktas 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 102/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (6),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo XX priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1j punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB) a ir b adaptacijų tekstas pakeičiamas taip:






  „a) | ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 6 straipsnio a ir b punktuose ir 7 straipsnio 3 dalyje nustatyti terminai apima papildomus trejus metus. |
| --- | --- | --- |

1.

1j punkto (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB) a ir b adaptacijų tekstas pakeičiamas taip:

„a)

ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 6 straipsnio a ir b punktuose ir 7 straipsnio 3 dalyje nustatyti terminai apima papildomus trejus metus.

| b) | ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 24 straipsnio 1 dalyje nustatytos datos apima papildomus trejus metus.“ |
| --- | --- |

b)

ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 21 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir 24 straipsnio 1 dalyje nustatytos datos apima papildomus trejus metus.“

| 2. | 1jb punktas (Komisijos sprendimas 2009/442/EB) papildomas šia adaptacija:
  „Sprendimo nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:






  a) | ELPA valstybių atžvilgiu 11 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodyti metai yra tokie, kokie nurodyti 18 straipsnyje su ELPA valstybėms pritaikytomis nuostatomis. |
| --- | --- | --- |

2.

1jb punktas (Komisijos sprendimas 2009/442/EB) papildomas šia adaptacija:

„Sprendimo nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

a)

ELPA valstybių atžvilgiu 11 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodyti metai yra tokie, kokie nurodyti 18 straipsnyje su ELPA valstybėms pritaikytomis nuostatomis.

| b) | ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 18 straipsnyje nurodyta data apima papildomus trejus metus.“ |
| --- | --- |

b)

ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 18 straipsnyje nurodyta data apima papildomus trejus metus.“

| 3. | Po 1jb punkto (Komisijos sprendimas 2009/442/EB) įrašomas šis tekstas:






  „1jc. | 32009 R 0976: 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (OL L 274, 2009 10 20, p. 9), su pakeitimais, padarytais:






  — | 32010 R 1088: 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1088/2010 (OL L 323, 2010 12 8, p. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Po 1jb punkto (Komisijos sprendimas 2009/442/EB) įrašomas šis tekstas:

„1jc.

32009 R 0976: 2009 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl tinklo paslaugų (OL L 274, 2009 10 20, p. 9), su pakeitimais, padarytais:

—

32010 R 1088: 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1088/2010 (OL L 323, 2010 12 8, p. 1).

Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 4 straipsnyje nurodytos datos apima papildomus trejus metus.

| 1jd. | 32010 R 0268: 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (OL L 83, 2010 3 30, p. 8).
  Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:
  ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 8 straipsnyje nustatyti terminai apima papildomus trejus metus. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: 2010 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 268/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl Bendrijos institucijų ir įstaigų prieigos suderintomis sąlygomis prie valstybių narių erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų (OL L 83, 2010 3 30, p. 8).

Reglamento nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

ELPA valstybių atžvilgiu laikoma, kad 8 straipsnyje nustatyti terminai apima papildomus trejus metus.

| 1je. | 32010 R 1089: 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (OL L 323, 2010 12 8, p. 11), su pakeitimais, padarytais:






  — | 32011 R 0102: 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 102/2011 (OL L 31, 2011 2 5, p. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1089/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB nuostatos dėl erdvinių duomenų rinkinių ir paslaugų sąveikumo (OL L 323, 2010 12 8, p. 11), su pakeitimais, padarytais:

—

32011 R 0102: 2011 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 102/2011 (OL L 31, 2011 2 5, p. 13).“

2 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtini Komisijos reglamentų (EB) Nr. 976/2009, (ES) Nr. 268/2010, (ES) Nr. 1088/2010, (ES) Nr. 1089/2010 ir (ES) Nr. 102/2011 tekstai islandų ir norvegų kalbomis yra autentiški.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja ... m. ... ... d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (7).

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje

EEE jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

EEE jungtinio komiteto Sekretoriai

---

(1)  OL L ...

1

(2)  OL L 274, 2009 10 20, p. 9.

2

(3)  OL L 83, 2010 3 30, p. 8.

3

(4)  OL L 323, 2010 12 8, p. 1.

4

(5)  OL L 323, 2010 12 8, p. 11.

5

(6)  OL L 31, 2011 2 5, p. 13.

6

(7)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

7

---

REGLAMENTAI

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/5

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 705/2012

2012 m. rugpjūčio 1 d.

kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane 11 straipsnio 4 dalis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 753/2011 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane (1), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. rugpjūčio 1 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 753/2011; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. rugpjūčio 1 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 753/2011;

| (2) | 2012 m. liepos 19 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, du asmenis išbraukė iš asmenų, grupių, įmonių ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. liepos 19 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, du asmenis išbraukė iš asmenų, grupių, įmonių ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo;

| (3) | Reglamento (ES) Nr. 753/2011 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) Nr. 753/2011 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įrašai apie šio reglamento priede nurodytus asmenis išbraukiami iš Reglamento (ES) Nr. 753/2011 I priede pateikto sąrašo.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 1 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OL L 199, 2011 8 2, p. 1.

1

---

PRIEDAS

1 straipsnyje minėti įrašai

| 1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (alias Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 706/2012

2012 m. rugpjūčio 1 d.

kuriuo 175-ąjį kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

| (2) | 2012 m. liepos 20 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną fizinį asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo, apsvarstęs šio asmens prašymus pašalinti jį iš sąrašo ir išsamią ombudsmeno tarnybos, įsteigtos pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1904(2009), ataskaitą. Jis taip pat nusprendė iš dalies pakeisti du sąrašo įrašus; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. liepos 20 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną fizinį asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo, apsvarstęs šio asmens prašymus pašalinti jį iš sąrašo ir išsamią ombudsmeno tarnybos, įsteigtos pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1904(2009), ataskaitą. Jis taip pat nusprendė iš dalies pakeisti du sąrašo įrašus;

| (3) | todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

1

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiamas šis įrašas:
  „Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma c) Ali Il Barbuto). Gimimo data: a) 1970 03 20, b) 1971 01 30. Gimimo vieta: Rouiba, Alžyras. Adresas: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Kita informacija: motinos vardas ir pavardė – Hamadche Zoulicha. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2004 03 17.“; |
| --- | --- |

1)

Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiamas šis įrašas:

„Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma c) Ali Il Barbuto). Gimimo data: a) 1970 03 20, b) 1971 01 30. Gimimo vieta: Rouiba, Alžyras. Adresas: 3 Via Ajraghi Milan, Italija. Kita informacija: motinos vardas ir pavardė – Hamadche Zoulicha. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2004 03 17.“;

| 2) | antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašas „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresas: Sudanas. Gimimo data: 1964 12 04. Gimimo vieta: Tabarka, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L335915 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1996 11 08, nebegalioja nuo 2001 11 07). Kita informacija: Italijos valdžios institucijų laikomas besislapstančiu nuo teisingumo (nuo 2009 m. lapkričio mėn.). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“ pakeičiamas taip:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresas: Tunisas. Gimimo data: 1964 12 04. Gimimo vieta: Tabarka, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L335915 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1996 11 08 Milane, Italija, nebegalioja nuo 2001 11 07). Kita informacija: 2011 m. išvyko iš Sudano į Tunisą. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“; |
| --- | --- |

2)

antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašas „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresas: Sudanas. Gimimo data: 1964 12 04. Gimimo vieta: Tabarka, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L335915 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1996 11 08, nebegalioja nuo 2001 11 07). Kita informacija: Italijos valdžios institucijų laikomas besislapstančiu nuo teisingumo (nuo 2009 m. lapkričio mėn.). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“ pakeičiamas taip:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adresas: Tunisas. Gimimo data: 1964 12 04. Gimimo vieta: Tabarka, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr. L335915 (Tuniso piliečio pasas, išduotas 1996 11 08 Milane, Italija, nebegalioja nuo 2001 11 07). Kita informacija: 2011 m. išvyko iš Sudano į Tunisą. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2003 06 25.“;

| 3) | antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašas „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al- Baghdadi. Titulas: Dr. Adresas: Irakas. Gimimo data: 1971 m. Gimimo vieta: Samara, Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: a) Al-Qaida vadas Irake; b) šiuo metu yra Irake; c) atsakingas už stambaus masto Al-Qaida operacijų valdymą ir vadovavimą joms; d) gerai žinomas karo vardu (nom de guerre) (Abu Du’a, Abu Duaa’). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2011 10 05.“ pakeičiamas taip:
  „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titulas: Dr. Adresas: Irakas. Gimimo data: 1971 m. Gimimo vieta: a) Samara, Irakas, b) Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: a) Al-Qaida vadas Irake; b) šiuo metu yra Irake; c) gerai žinomas karo vardu (nom de guerre) (Abu Du’a, Abu Duaa’). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2011 10 05.“ |
| --- | --- |

3)

antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašas „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al- Baghdadi. Titulas: Dr. Adresas: Irakas. Gimimo data: 1971 m. Gimimo vieta: Samara, Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: a) Al-Qaida vadas Irake; b) šiuo metu yra Irake; c) atsakingas už stambaus masto Al-Qaida operacijų valdymą ir vadovavimą joms; d) gerai žinomas karo vardu (nom de guerre) (Abu Du’a, Abu Duaa’). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2011 10 05.“ pakeičiamas taip:

„Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titulas: Dr. Adresas: Irakas. Gimimo data: 1971 m. Gimimo vieta: a) Samara, Irakas, b) Irakas. Pilietybė: Irako. Kita informacija: a) Al-Qaida vadas Irake; b) šiuo metu yra Irake; c) gerai žinomas karo vardu (nom de guerre) (Abu Du’a, Abu Duaa’). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2011 10 05.“

---

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 707/2012

2012 m. rugpjūčio 1 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 1 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/11

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS 2012/454/BUSP

2012 m. rugpjūčio 1 d.

kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. rugpjūčio 1 d. Tarybos sprendimą 2011/486/BUSP dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, grupėms, įmonėms ir subjektams atsižvelgiant į padėtį Afganistane (1), ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2011 m. rugpjūčio 1 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/486/BUSP; |
| --- | --- |

(1)

2011 m. rugpjūčio 1 d. Taryba priėmė Sprendimą 2011/486/BUSP;

| (2) | 2012 m. liepos 19 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, du asmenis išbraukė iš asmenų, grupių, įmonių ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo; |
| --- | --- |

(2)

2012 m. liepos 19 d. komitetas, įsteigtas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1988 (2011) 30 punktą, du asmenis išbraukė iš asmenų, grupių, įmonių ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašo;

| (3) | todėl Sprendimo 2011/486/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Sprendimo 2011/486/BUSP priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įrašai apie šio sprendimo priede nurodytus asmenis išbraukiami iš Sprendimo 2011/486/BUSP priede pateikto sąrašo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 1 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OL L 199, 2011 8 2, p. 57.

1

---

PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE MINĖTI ĮRAŠAI

| 1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (alias Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/13

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 98/10/COL

2010 m. kovo 24 d.

kuriuo aštuoniasdešimt pirmąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują skyrių apie regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano tai esant reikalinga,

Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje Institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),

2009 m. birželio 24 d. Europos Bendrijų Komisija priėmė komunikatą dėl regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijų (5),

šis komunikatas taip pat svarbus ir Europos ekonominei erdvei,

reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

Institucija pasikonsultavo su Europos Komisija ir ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2010 m. kovo 12 d. raštu (dokumentai Nr. 549988, 549990 ir 549991).

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują skyrių apie regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijus. Naujasis skyrius pateikiamas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 24 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, Institucijos priimtos ir 1994 m. sausio 19 d. paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – OL) L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1, su pakeitimais. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Naujausia Valstybės pagalbos gairių versija skelbiama Institucijos interneto svetainėje http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  OL C 223, 2009 9 16, p. 3.

5

---

PRIEDAS

SKYRIUS APIE REGIONINĖS PAGALBOS DIDELIEMS INVESTICIJŲ PROJEKTAMS NUODUGNAUS VERTINIMO KRITERIJUS
   (1)

1.   Įvadas

1.1.   Bendrosios regioninės pagalbos priemonėms taikomos taisyklės

| 1. | Bendra Institucijos nuostata dėl regioninės valstybės pagalbos išdėstyta ELPA priežiūros institucijos gairių (toliau – Regioninės pagalbos gairės) skyriuje apie 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimą (2). Laikydamasi Regioninės pagalbos gairėse nustatytų sąlygų ir nepaisydama neigiamo poveikio, kurį regioninė valstybės pagalba gali daryti prekybai ir konkurencijai, ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gali laikyti valstybės pagalbą suderinama su EEE susitarimo veikimu, jeigu ji suteikta tam tikrų palankių sąlygų neturinčių EEE regionų ekonominei plėtrai skatinti. |
| --- | --- |

1.

Bendra Institucijos nuostata dėl regioninės valstybės pagalbos išdėstyta ELPA priežiūros institucijos gairių (toliau – Regioninės pagalbos gairės) skyriuje apie 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimą (2). Laikydamasi Regioninės pagalbos gairėse nustatytų sąlygų ir nepaisydama neigiamo poveikio, kurį regioninė valstybės pagalba gali daryti prekybai ir konkurencijai, ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) gali laikyti valstybės pagalbą suderinama su EEE susitarimo veikimu, jeigu ji suteikta tam tikrų palankių sąlygų neturinčių EEE regionų ekonominei plėtrai skatinti.

| 2. | Apskritai Regioninės pagalbos gairėse atsižvelgiama į atitinkamą sunkumų, paveikiančių susijusių regionų plėtrą, mastą, nustatant specialias regioninės pagalbos aukščiausias ribas. Didžiausias pagalbos intensyvumas sudaro 10–50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, visų pirma remiantis atitinkamų regionų BVP vienam gyventojui dydžiu, tačiau ELPA valstybėms paliekama tam tikra galimybė atsižvelgti į vietos sąlygas. Kiekvienos ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapiai skelbiami Institucijos interneto svetainėje (3). Ši pagalbos intensyvumo gradacija iš esmės parodo, kad Institucija privalo įvertinti teigiamo poveikio, kurį gali turėti regioninė investicinė pagalba, visų pirma skatinant sanglaudą ir pritraukiant investicijas į palankių sąlygų neturinčias vietoves, ir pastangų apriboti galimą neigiamą poveikį, kurį gali turėti tokia pagalba, kai ji teikiama atskiroms įmonėms, pavyzdžiui, neigiamą poveikį kitiems ūkinės veiklos vykdytojams, ir regionams, kurių santykinis konkurencinis pranašumas atitinkamai sumažėja, pusiausvyrą. |
| --- | --- |

2.

Apskritai Regioninės pagalbos gairėse atsižvelgiama į atitinkamą sunkumų, paveikiančių susijusių regionų plėtrą, mastą, nustatant specialias regioninės pagalbos aukščiausias ribas. Didžiausias pagalbos intensyvumas sudaro 10–50 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų, visų pirma remiantis atitinkamų regionų BVP vienam gyventojui dydžiu, tačiau ELPA valstybėms paliekama tam tikra galimybė atsižvelgti į vietos sąlygas. Kiekvienos ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapiai skelbiami Institucijos interneto svetainėje (3). Ši pagalbos intensyvumo gradacija iš esmės parodo, kad Institucija privalo įvertinti teigiamo poveikio, kurį gali turėti regioninė investicinė pagalba, visų pirma skatinant sanglaudą ir pritraukiant investicijas į palankių sąlygų neturinčias vietoves, ir pastangų apriboti galimą neigiamą poveikį, kurį gali turėti tokia pagalba, kai ji teikiama atskiroms įmonėms, pavyzdžiui, neigiamą poveikį kitiems ūkinės veiklos vykdytojams, ir regionams, kurių santykinis konkurencinis pranašumas atitinkamai sumažėja, pusiausvyrą.

| 3. | Didelis investicijų projektas yra pradinės investicijos, kurių reikalavimus atitinkančių išlaidų vertė viršija 50 mln. EUR (4). Problemos, kurios būdingos palankių sąlygų neturintiems regionams, mažiau paveikia didelių investicijų projektus nei mažesnės apimties investicijų projektus. Esama didesnės rizikos, kad didelių investicijų projektai paveiks prekybą ir dėl to konkurencija su kituose regionuose esančiomis bendrovėmis bus labiau iškreipta. Be to, su didelių investicijų projektais susijusi rizika, jog pagalbos dydis viršys būtiną minimumą, kad būtų atsverti regionų trūkumai, ir rizika, kad valstybės pagalba tokiems projektams turės ydingą poveikį, kaip antai netinkamas vietos pasirinkimas, didesnis konkurencijos iškraipymas ir, kadangi pagalbos pervedimas iš mokesčių mokėtojų jos gavėjams daug kainuoja, bendras gerovės sumažėjimas, t. y. pagalbos sąnaudos viršys naudą vartotojams ir gamintojams. |
| --- | --- |

3.

Didelis investicijų projektas yra pradinės investicijos, kurių reikalavimus atitinkančių išlaidų vertė viršija 50 mln. EUR (4). Problemos, kurios būdingos palankių sąlygų neturintiems regionams, mažiau paveikia didelių investicijų projektus nei mažesnės apimties investicijų projektus. Esama didesnės rizikos, kad didelių investicijų projektai paveiks prekybą ir dėl to konkurencija su kituose regionuose esančiomis bendrovėmis bus labiau iškreipta. Be to, su didelių investicijų projektais susijusi rizika, jog pagalbos dydis viršys būtiną minimumą, kad būtų atsverti regionų trūkumai, ir rizika, kad valstybės pagalba tokiems projektams turės ydingą poveikį, kaip antai netinkamas vietos pasirinkimas, didesnis konkurencijos iškraipymas ir, kadangi pagalbos pervedimas iš mokesčių mokėtojų jos gavėjams daug kainuoja, bendras gerovės sumažėjimas, t. y. pagalbos sąnaudos viršys naudą vartotojams ir gamintojams.

| 4. | Regioninės pagalbos gairėse nustatytos specialios regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams taisyklės (5). Regioninės pagalbos gairėse numatyta automatiškai laipsniškai mažinti regioninės pagalbos, skiriamos tokiems dideliems investicijų projektams, aukščiausias ribas, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymą iki tokio lygio, kad iš esmės būtų galima laikyti, jog projektų teikiama nauda atitinkamų regionų plėtrai šį iškraipymą kompensuoja (6). |
| --- | --- |

4.

Regioninės pagalbos gairėse nustatytos specialios regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams taisyklės (5). Regioninės pagalbos gairėse numatyta automatiškai laipsniškai mažinti regioninės pagalbos, skiriamos tokiems dideliems investicijų projektams, aukščiausias ribas, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymą iki tokio lygio, kad iš esmės būtų galima laikyti, jog projektų teikiama nauda atitinkamų regionų plėtrai šį iškraipymą kompensuoja (6).

| 5. | Be to, ELPA valstybės atskirai turi pranešti apie bet kokią pagalbą investicijų projektams, jeigu siūloma pagalba viršija didžiausią leistiną pagalbos sumą, kurią pagal taikomas taisykles galima suteikti investicijai, kurios reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR (ribinė suma pranešimui) (7). Nagrinėdama atvejus, apie kuriuos pranešta, Institucija visų pirma tikrina pagalbos intensyvumą ir suderinamumą su bendraisiais Regioninės pagalbos gairių kriterijais, taip pat tikrina, ar dėl investicijos, apie kurią pranešta, labai padidėja gamybos pajėgumas, o kartu sumažėja rinkos nepakankamumas arba net nuosmukis, ar ji yra naudinga didelę rizikos dalį užimančioms bendrovėms. |
| --- | --- |

5.

Be to, ELPA valstybės atskirai turi pranešti apie bet kokią pagalbą investicijų projektams, jeigu siūloma pagalba viršija didžiausią leistiną pagalbos sumą, kurią pagal taikomas taisykles galima suteikti investicijai, kurios reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR (ribinė suma pranešimui) (7). Nagrinėdama atvejus, apie kuriuos pranešta, Institucija visų pirma tikrina pagalbos intensyvumą ir suderinamumą su bendraisiais Regioninės pagalbos gairių kriterijais, taip pat tikrina, ar dėl investicijos, apie kurią pranešta, labai padidėja gamybos pajėgumas, o kartu sumažėja rinkos nepakankamumas arba net nuosmukis, ar ji yra naudinga didelę rizikos dalį užimančioms bendrovėms.

1.2.   Regioninės pagalbos priemonės, kurios turi būti nuodugniai vertinamos

| 6. | Nors tam tikros didelės regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams sumos automatiškai mažinamos, jos vis tiek galėtų turėti didelį poveikį prekybai ir galėtų smarkiai iškraipyti konkurenciją. Todėl anksčiau Institucija laikėsi nuostatos neleisti teikti pagalbos dideliems investicijų projektams, kai viršijamos šios ribos (8):






  — | pagalbos gavėjo pardavimas sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo (-ų) produkto (-ų) atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose) arba |
| --- | --- | --- |

6.

Nors tam tikros didelės regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams sumos automatiškai mažinamos, jos vis tiek galėtų turėti didelį poveikį prekybai ir galėtų smarkiai iškraipyti konkurenciją. Todėl anksčiau Institucija laikėsi nuostatos neleisti teikti pagalbos dideliems investicijų projektams, kai viršijamos šios ribos (8):

—

pagalbos gavėjo pardavimas sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo (-ų) produkto (-ų) atitinkamoje (-ose) rinkoje (-ose) arba

| — | projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, kai atitinkamos rinkos prieaugis yra mažesnis nei EEE BVP prieaugis. |
| --- | --- |

—

projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, kai atitinkamos rinkos prieaugis yra mažesnis nei EEE BVP prieaugis.

| 7. | Vis dėlto pagal dabartines Regioninės pagalbos gaires Institucija nusprendė laikytis požiūrio, kuriuo labiau atsižvelgiama į konkrečius projektus ir kuris leidžia kuo konkrečiau įvertinti sanglaudą ir kitą naudą, kurią gali suteikti tokie projektai. Tačiau vertinant bet kokią naudą reikia atsižvelgti į galimą neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai, kurį taip pat reikėtų nustatyti kuo konkrečiau. Todėl Regioninės pagalbos gairių 57 punkte numatyta, kad Institucija atliks oficialią tyrimo procedūrą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį tais atvejais, kai viršijama ribinė suma pranešimui ir kai laikomasi vienos arba abiejų Regioninės pagalbos gairių 57 punkto a ir b papunkčių sąlygų (nuodugnaus vertinimo ribos, kurios atitinka šio skyriaus 6 punkte apibūdintas ribas). Šiais atvejais oficialaus tyrimo tikslas – atlikti išsamų patikrinimą, „ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui ir ar pagalbos nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“ (9). |
| --- | --- |

7.

Vis dėlto pagal dabartines Regioninės pagalbos gaires Institucija nusprendė laikytis požiūrio, kuriuo labiau atsižvelgiama į konkrečius projektus ir kuris leidžia kuo konkrečiau įvertinti sanglaudą ir kitą naudą, kurią gali suteikti tokie projektai. Tačiau vertinant bet kokią naudą reikia atsižvelgti į galimą neigiamą poveikį prekybai ir konkurencijai, kurį taip pat reikėtų nustatyti kuo konkrečiau. Todėl Regioninės pagalbos gairių 57 punkte numatyta, kad Institucija atliks oficialią tyrimo procedūrą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį tais atvejais, kai viršijama ribinė suma pranešimui ir kai laikomasi vienos arba abiejų Regioninės pagalbos gairių 57 punkto a ir b papunkčių sąlygų (nuodugnaus vertinimo ribos, kurios atitinka šio skyriaus 6 punkte apibūdintas ribas). Šiais atvejais oficialaus tyrimo tikslas – atlikti išsamų patikrinimą, „ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui ir ar pagalbos nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai“ (9).

| 8. | Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje Institucija paskelbė galinti „tam tikru būdu nustatyti ir kitų kriterijų, į kuriuos ji atsižvelgs atlikdama šį vertinimą, gaires“. Toliau Institucija pateikia rekomendacijas dėl informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdžio ir metodikos, pagal kurią ji atliks išsamų priemonių vertinimą. Pagal Europos Komisijos Valstybės pagalbos veiksmų planą (10) Institucija atliks bendrą pagalbos įvertinimą, remdamasi teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra, kad nustatytų, ar visa pagalbos priemonė gali būti patvirtinta. |
| --- | --- |

8.

Regioninės pagalbos gairių 55 išnašoje Institucija paskelbė galinti „tam tikru būdu nustatyti ir kitų kriterijų, į kuriuos ji atsižvelgs atlikdama šį vertinimą, gaires“. Toliau Institucija pateikia rekomendacijas dėl informacijos, kurios jai gali prireikti, pobūdžio ir metodikos, pagal kurią ji atliks išsamų priemonių vertinimą. Pagal Europos Komisijos Valstybės pagalbos veiksmų planą (10) Institucija atliks bendrą pagalbos įvertinimą, remdamasi teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra, kad nustatytų, ar visa pagalbos priemonė gali būti patvirtinta.

| 9. | Išsamus vertinimas turėtų būti proporcingas galimiems iškraipymams, kuriuos galėtų sukelti pagalba. Vadinasi, vertinimo apimtis priklausys nuo atvejo pobūdžio. Todėl reikalingų įrodymų pobūdis ir lygis taip pat priklausys nuo kiekvieno konkretaus atvejo ypatybių. Be to, atsižvelgdama į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo dėl ELPA priežiūros institucijos funkcijų ir įgaliojimų valstybės pagalbos srityje II dalies 6 ir 7 straipsniuose išdėstytas oficialaus tyrimo nuostatas, Institucija ELPA valstybės, inter alia, gali prašyti atlikti nepriklausomą tyrimą, kad būtų patvirtinta pranešime pateikta informacija, arba mėginti gauti informacijos iš kitų atitinkamose rinkose ūkinę veiklą vykdančių subjektų ar regioninės plėtros ekspertų. Taip pat pageidautina, kad vykstant oficialiam tyrimui suinteresuotosios šalys pateiktų savo pastabas. Pradėdama procedūrą, Institucija nustatys pagrindinius klausimus, kuriais ji pageidaus gauti informacijos. |
| --- | --- |

9.

Išsamus vertinimas turėtų būti proporcingas galimiems iškraipymams, kuriuos galėtų sukelti pagalba. Vadinasi, vertinimo apimtis priklausys nuo atvejo pobūdžio. Todėl reikalingų įrodymų pobūdis ir lygis taip pat priklausys nuo kiekvieno konkretaus atvejo ypatybių. Be to, atsižvelgdama į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo dėl ELPA priežiūros institucijos funkcijų ir įgaliojimų valstybės pagalbos srityje II dalies 6 ir 7 straipsniuose išdėstytas oficialaus tyrimo nuostatas, Institucija ELPA valstybės, inter alia, gali prašyti atlikti nepriklausomą tyrimą, kad būtų patvirtinta pranešime pateikta informacija, arba mėginti gauti informacijos iš kitų atitinkamose rinkose ūkinę veiklą vykdančių subjektų ar regioninės plėtros ekspertų. Taip pat pageidautina, kad vykstant oficialiam tyrimui suinteresuotosios šalys pateiktų savo pastabas. Pradėdama procedūrą, Institucija nustatys pagrindinius klausimus, kuriais ji pageidaus gauti informacijos.

| 10. | Šiuo skyriumi siekiama užtikrinti Institucijos sprendimų priėmimo proceso skaidrumą bei nuspėjamumą ir ELPA valstybėms taikyti vienodas sąlygas. Atsižvelgdama į nagrinėjant bylas įgytą patirtį, Institucija turi teisę keisti ir peržiūrėti šias gaires. |
| --- | --- |

10.

Šiuo skyriumi siekiama užtikrinti Institucijos sprendimų priėmimo proceso skaidrumą bei nuspėjamumą ir ELPA valstybėms taikyti vienodas sąlygas. Atsižvelgdama į nagrinėjant bylas įgytą patirtį, Institucija turi teisę keisti ir peržiūrėti šias gaires.

2.   Teigiamas pagalbos poveikis

2.1.   Pagalbos tikslas

| 11. | Regionine pagalba siekiama bendros svarbos tikslo, kuris atspindi rūpinimąsi teisingumu, būtent: skatinti ekonominę sanglaudą ir padėti mažinti atotrūkį tarp skirtingo įvairių EEE regionų išsivystymo lygio. Regioninės pagalbos gairių 2 punkte nurodyta: „Nacionalinė regioninė pagalba yra skirta spręsti mažiau išsivysčiusių regionų problemoms, tačiau kartu ji skatina ELPA valstybių ir visos EEE ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą“. Regioninės pagalbos gairių 3 punkte teigiama: „Nacionalinės regioninės investicinės pagalbos tikslas yra, remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą, padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai. Ja remiama įmonių, įsisteigusių mažiau palankiuose regionuose, ekonominės veiklos plėtra ir diversifikacija, ypač skatinant įmones steigti naujus padalinius tuose regionuose“. |
| --- | --- |

11.

Regionine pagalba siekiama bendros svarbos tikslo, kuris atspindi rūpinimąsi teisingumu, būtent: skatinti ekonominę sanglaudą ir padėti mažinti atotrūkį tarp skirtingo įvairių EEE regionų išsivystymo lygio. Regioninės pagalbos gairių 2 punkte nurodyta: „Nacionalinė regioninė pagalba yra skirta spręsti mažiau išsivysčiusių regionų problemoms, tačiau kartu ji skatina ELPA valstybių ir visos EEE ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą“. Regioninės pagalbos gairių 3 punkte teigiama: „Nacionalinės regioninės investicinės pagalbos tikslas yra, remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą, padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai. Ja remiama įmonių, įsisteigusių mažiau palankiuose regionuose, ekonominės veiklos plėtra ir diversifikacija, ypač skatinant įmones steigti naujus padalinius tuose regionuose“.

| 12. | Nuodugnaus vertinimo ribas atitinkančių didelių investicijų projektų atveju ELPA valstybės bus prašoma įrodyti, kad pagalba bus naudojama siekiant minėtojo teisingumo tikslo. Vadinasi, ELPA valstybė turės įrodyti, kad investicijų projektu bus prisidėta prie atitinkamo regiono plėtros. |
| --- | --- |

12.

Nuodugnaus vertinimo ribas atitinkančių didelių investicijų projektų atveju ELPA valstybės bus prašoma įrodyti, kad pagalba bus naudojama siekiant minėtojo teisingumo tikslo. Vadinasi, ELPA valstybė turės įrodyti, kad investicijų projektu bus prisidėta prie atitinkamo regiono plėtros.

| 13. | Nors pirmasis regioninės pagalbos tikslas – skatinti spręsti teisingumo problemas, kaip antai ekonominės sanglaudos klausimus, regionine pagalba taip pat gali būti sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Regioninės problemos gali būti susijusios su rinkos nepakankamumu, kaip antai nepakankama informacija, koordinavimo sunkumais, sunkumais pagalbos gavėjui, kylančiais skiriant lėšas investicijoms į viešąsias prekes, arba išoriniu investicijų poveikiu. Jeigu, be teisingumo tikslų, regionine pagalba sprendžiamos ir efektyvumo problemos, laikoma, kad bendras teigiamas pagalbos poveikis yra didesnis. |
| --- | --- |

13.

Nors pirmasis regioninės pagalbos tikslas – skatinti spręsti teisingumo problemas, kaip antai ekonominės sanglaudos klausimus, regionine pagalba taip pat gali būti sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Regioninės problemos gali būti susijusios su rinkos nepakankamumu, kaip antai nepakankama informacija, koordinavimo sunkumais, sunkumais pagalbos gavėjui, kylančiais skiriant lėšas investicijoms į viešąsias prekes, arba išoriniu investicijų poveikiu. Jeigu, be teisingumo tikslų, regionine pagalba sprendžiamos ir efektyvumo problemos, laikoma, kad bendras teigiamas pagalbos poveikis yra didesnis.

| 14. | Toliau pateikiamą neišsamų orientacinių kriterijų sąrašą galima naudoti, kai reikia įrodyti, kad pagalba prisidedama prie regiono plėtros, nes pritraukiamos papildomos investicijos ir padidinamas regiono aktyvumas. Šis teigiamas pagalbos poveikis gali būti ir tiesioginis (pvz., sukuriama tiesioginių darbo vietų), ir netiesioginis (pvz., skatinamos vietos naujovės).






  — | Investicijomis sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius yra svarbus indėlio į regiono plėtrą rodiklis. Taip pat turėtų būti vertinama sukurtų darbo vietų kokybė ir reikalingų profesinių įgūdžių lygis. |
| --- | --- | --- |

14.

Toliau pateikiamą neišsamų orientacinių kriterijų sąrašą galima naudoti, kai reikia įrodyti, kad pagalba prisidedama prie regiono plėtros, nes pritraukiamos papildomos investicijos ir padidinamas regiono aktyvumas. Šis teigiamas pagalbos poveikis gali būti ir tiesioginis (pvz., sukuriama tiesioginių darbo vietų), ir netiesioginis (pvz., skatinamos vietos naujovės).

—

Investicijomis sukurtų tiesioginių darbo vietų skaičius yra svarbus indėlio į regiono plėtrą rodiklis. Taip pat turėtų būti vertinama sukurtų darbo vietų kokybė ir reikalingų profesinių įgūdžių lygis.

| — | Dar daugiau naujų darbo vietų gali būti sukurta vietiniame (žemesnio lygio) tiekėjų tinkle, taip investicija būtų geriau panaudota atitinkamo regiono reikmėms bei būtų užtikrinta, kad labiau išplis šalutinis poveikis. Todėl bus atsižvelgta ir į sukurtas netiesiogines darbo vietas. |
| --- | --- |

—

Dar daugiau naujų darbo vietų gali būti sukurta vietiniame (žemesnio lygio) tiekėjų tinkle, taip investicija būtų geriau panaudota atitinkamo regiono reikmėms bei būtų užtikrinta, kad labiau išplis šalutinis poveikis. Todėl bus atsižvelgta ir į sukurtas netiesiogines darbo vietas.

| — | Pagalbos gavėjo įsipareigojimas organizuoti plataus masto mokymo veiklą, siekiant pagerinti jo darbuotojų įgūdžius (bendrojo pobūdžio ir specialiuosius), bus laikomas regioninę plėtrą skatinančiu veiksniu. Taip pat bus pabrėžiama mokymo, kurį teikiant gilinamos darbuotojų žinios ir jiems suteikiama daugiau galimybių įsidarbinti kitoje įmonėje, reikšmė. Siekiant išvengti dvigubo skaičiavimo, nebus laikoma, kad bendrojo pobūdžio arba specialusis mokymas, kuriam buvo patvirtinta pagalba, yra teigiamas regioninės pagalbos poveikis. |
| --- | --- |

—

Pagalbos gavėjo įsipareigojimas organizuoti plataus masto mokymo veiklą, siekiant pagerinti jo darbuotojų įgūdžius (bendrojo pobūdžio ir specialiuosius), bus laikomas regioninę plėtrą skatinančiu veiksniu. Taip pat bus pabrėžiama mokymo, kurį teikiant gilinamos darbuotojų žinios ir jiems suteikiama daugiau galimybių įsidarbinti kitoje įmonėje, reikšmė. Siekiant išvengti dvigubo skaičiavimo, nebus laikoma, kad bendrojo pobūdžio arba specialusis mokymas, kuriam buvo patvirtinta pagalba, yra teigiamas regioninės pagalbos poveikis.

| — | Išorės masto ekonomiją arba kitus regioninės plėtros pranašumus gali nulemti artumas (koncentracijos poveikis). Didėjant tos pačios pramonės šakos bendrovių koncentracijai, konkrečios gamyklos turi daugiau galimybių specializuotis, todėl didėja jų efektyvumas. Dėl fizinio artumo bendrovėms lengviau keistis informacija, idėjomis ir žiniomis. Ekonominės veiklos koncentracija pritraukia daug darbo ieškančių asmenų, todėl bendrovės gali rinktis iš daugelio skirtingų įgūdžių turinčių darbuotojų. Užtikrinama galimybė naudotis teisinėmis ir komercinėmis paslaugomis ir taip padidinamas našumas. Apskritai ekonominės veiklos koncentracija gali pritraukti kitų investicijų, kurios savo ruožtu padidina teigiamą šalutinį poveikį (teigiamų pokyčių ratas). |
| --- | --- |

—

Išorės masto ekonomiją arba kitus regioninės plėtros pranašumus gali nulemti artumas (koncentracijos poveikis). Didėjant tos pačios pramonės šakos bendrovių koncentracijai, konkrečios gamyklos turi daugiau galimybių specializuotis, todėl didėja jų efektyvumas. Dėl fizinio artumo bendrovėms lengviau keistis informacija, idėjomis ir žiniomis. Ekonominės veiklos koncentracija pritraukia daug darbo ieškančių asmenų, todėl bendrovės gali rinktis iš daugelio skirtingų įgūdžių turinčių darbuotojų. Užtikrinama galimybė naudotis teisinėmis ir komercinėmis paslaugomis ir taip padidinamas našumas. Apskritai ekonominės veiklos koncentracija gali pritraukti kitų investicijų, kurios savo ruožtu padidina teigiamą šalutinį poveikį (teigiamų pokyčių ratas).

| — | Investicijos yra susijusios su techninėmis žiniomis, todėl jos gali būti svarbaus technologijų perdavimo (žinių sklaidos) šaltinis. Investuojant į tas pramonės šakas, kuriose naudojama daug technologijų, didesnė tikimybė, kad technologija bus perduota regionui, kuriame investuojama. Šiuo atžvilgiu taip pat svarbus žinių skleidimo lygis ir tikslumas. |
| --- | --- |

—

Investicijos yra susijusios su techninėmis žiniomis, todėl jos gali būti svarbaus technologijų perdavimo (žinių sklaidos) šaltinis. Investuojant į tas pramonės šakas, kuriose naudojama daug technologijų, didesnė tikimybė, kad technologija bus perduota regionui, kuriame investuojama. Šiuo atžvilgiu taip pat svarbus žinių skleidimo lygis ir tikslumas.

| — | Be to, galima apsvarstyti projektų indėlį didinant regiono gebėjimą kurti naujas technologijas diegiant naujoves vietoje. Šiuo atžvilgiu naujos gamybos įmonės bendradarbiavimas su vietos aukštojo mokslo institucijomis gali būti vertinamas teigiamai. |
| --- | --- |

—

Be to, galima apsvarstyti projektų indėlį didinant regiono gebėjimą kurti naujas technologijas diegiant naujoves vietoje. Šiuo atžvilgiu naujos gamybos įmonės bendradarbiavimas su vietos aukštojo mokslo institucijomis gali būti vertinamas teigiamai.

| — | Investicijų trukmė ir galimos būsimos tolesnės investicijos – ilgalaikio bendrovės įsitraukimo į regiono plėtrą rodiklis. |
| --- | --- |

—

Investicijų trukmė ir galimos būsimos tolesnės investicijos – ilgalaikio bendrovės įsitraukimo į regiono plėtrą rodiklis.

| 15. | ELPA valstybės visų pirma skatinamos pasikliauti ankstesnių valstybės pagalbos schemų ar priemonių vertinimais, poveikio vertinimais, kuriuos atliko pagalbą skiriančios institucijos, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investicijų projektu susijusiais tyrimais. Pagalbos gavėjo verslo plane galėtų būti pateikiama informacija apie sukurtų darbo vietų skaičių, išmokėtus atlyginimus (namų ūkių pajamų padidėjimas, kaip šalutinis poveikis), vietinių gamintojų pardavimo apimtį, investicijų sukurtą apyvartą ir susijusią galimą naudą regionui iš papildomų mokestinių pajamų. |
| --- | --- |

15.

ELPA valstybės visų pirma skatinamos pasikliauti ankstesnių valstybės pagalbos schemų ar priemonių vertinimais, poveikio vertinimais, kuriuos atliko pagalbą skiriančios institucijos, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investicijų projektu susijusiais tyrimais. Pagalbos gavėjo verslo plane galėtų būti pateikiama informacija apie sukurtų darbo vietų skaičių, išmokėtus atlyginimus (namų ūkių pajamų padidėjimas, kaip šalutinis poveikis), vietinių gamintojų pardavimo apimtį, investicijų sukurtą apyvartą ir susijusią galimą naudą regionui iš papildomų mokestinių pajamų.

| 16. | Prireikus taip pat turi būti atsižvelgta į planuojamo investicijų projekto ir nacionalinių strateginių orientacinių pagrindų bei projekto ir veiklos programų, kurios bendrai finansuojamos iš struktūrinių fondų, ryšį. |
| --- | --- |

16.

Prireikus taip pat turi būti atsižvelgta į planuojamo investicijų projekto ir nacionalinių strateginių orientacinių pagrindų bei projekto ir veiklos programų, kurios bendrai finansuojamos iš struktūrinių fondų, ryšį.

2.2.   Pagalbos priemonės tinkamumas

| 17. | Valstybės pagalba investicijų subsidijomis – tai ne vienintelė politikos priemonė, kurią ELPA valstybės gali naudoti siekdamos paremti investicijas ir darbo vietų kūrimą palankių sąlygų neturinčiuose regionuose. ELPA valstybės gali taikyti bendrąsias priemones, pvz., infrastruktūros plėtros, švietimo ir mokymo kokybės gerinimo priemones, arba gerinti bendrąją verslo aplinką. |
| --- | --- |

17.

Valstybės pagalba investicijų subsidijomis – tai ne vienintelė politikos priemonė, kurią ELPA valstybės gali naudoti siekdamos paremti investicijas ir darbo vietų kūrimą palankių sąlygų neturinčiuose regionuose. ELPA valstybės gali taikyti bendrąsias priemones, pvz., infrastruktūros plėtros, švietimo ir mokymo kokybės gerinimo priemones, arba gerinti bendrąją verslo aplinką.

| 18. | Tinkamomis laikomos priemonės, kurioms ELPA valstybė apsvarstė kitas politikos galimybes ir kurioms ji nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai bendrovei, naudojimo pranašumus. Institucija ypač atsižvelgs į visus pasiūlytos priemonės poveikio vertinimus, kuriuos yra atlikusi ELPA valstybė. |
| --- | --- |

18.

Tinkamomis laikomos priemonės, kurioms ELPA valstybė apsvarstė kitas politikos galimybes ir kurioms ji nustatė atrankinės priemonės, kaip antai valstybės pagalbos konkrečiai bendrovei, naudojimo pranašumus. Institucija ypač atsižvelgs į visus pasiūlytos priemonės poveikio vertinimus, kuriuos yra atlikusi ELPA valstybė.

2.3.   Skatinamasis poveikis

| 19. | Analizuoti pagalbos priemonės skatinamąjį poveikį – viena iš pagrindinių užduočių atliekant nuodugnų regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams vertinimą. Institucija įvertins, ar siūloma pagalba būtina tam, jog būtų užtikrinta, „kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų“ (11). Šis vertinimas bus atliekamas dviem lygmenimis: pirma, bendruoju procedūrų lygmeniu, ir, antra, išsamesniu ekonominiu lygmeniu. |
| --- | --- |

19.

Analizuoti pagalbos priemonės skatinamąjį poveikį – viena iš pagrindinių užduočių atliekant nuodugnų regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams vertinimą. Institucija įvertins, ar siūloma pagalba būtina tam, jog būtų užtikrinta, „kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų“ (11). Šis vertinimas bus atliekamas dviem lygmenimis: pirma, bendruoju procedūrų lygmeniu, ir, antra, išsamesniu ekonominiu lygmeniu.

| 20. | Regioninės pagalbos gairių 30 punkte nurodyti bendrieji kriterijai, pagal kuriuos atliekamas formalus skatinamojo regioninės pagalbos poveikio vertinimas. Šie kriterijai taikomi visai regioninei pagalbai, ne tik regioninei pagalbai dideliems investicijų projektams. |
| --- | --- |

20.

Regioninės pagalbos gairių 30 punkte nurodyti bendrieji kriterijai, pagal kuriuos atliekamas formalus skatinamojo regioninės pagalbos poveikio vertinimas. Šie kriterijai taikomi visai regioninei pagalbai, ne tik regioninei pagalbai dideliems investicijų projektams.

| 21. | Jeigu regioninei pagalbai, kuri teikiama dideliems investicijų projektams, taikomas šis skyrius, Institucija nuodugniai tikrins, „ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui“ (12). Šio išsamaus vertinimo tikslas – nustatyti, ar iš tikrųjų pagalba padeda keisti pagalbos gavėjo elgesį, tai yra ar jis skiria (papildomų) investicijų atitinkamam remiamam regionui. Galima nustatyti daug pagrįstų priežasčių, dėl kurių bendrovė nusprendžia įsikurti tam tikrame regione net tuo atveju, jei pagalba neteikiama. |
| --- | --- |

21.

Jeigu regioninei pagalbai, kuri teikiama dideliems investicijų projektams, taikomas šis skyrius, Institucija nuodugniai tikrins, „ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui“ (12). Šio išsamaus vertinimo tikslas – nustatyti, ar iš tikrųjų pagalba padeda keisti pagalbos gavėjo elgesį, tai yra ar jis skiria (papildomų) investicijų atitinkamam remiamam regionui. Galima nustatyti daug pagrįstų priežasčių, dėl kurių bendrovė nusprendžia įsikurti tam tikrame regione net tuo atveju, jei pagalba neteikiama.

| 22. | Atsižvelgiant į teisingumo tikslą, kuris susijęs su sanglaudos politika, ir į tai, ar pagalba padeda siekti šio tikslo, skatinamojo poveikio pagrįstumą galima įrodyti pasitelkiant du galimus scenarijus:






  i) | pagalba paskatina priimti teigiamą sprendimą dėl investicijų, nes investiciją, kuri bendrovei kitu atveju jokioje vietoje nebūtų pelninga, galima padaryti remiamame regione (13); |
| --- | --- | --- |

22.

Atsižvelgiant į teisingumo tikslą, kuris susijęs su sanglaudos politika, ir į tai, ar pagalba padeda siekti šio tikslo, skatinamojo poveikio pagrįstumą galima įrodyti pasitelkiant du galimus scenarijus:

i)

pagalba paskatina priimti teigiamą sprendimą dėl investicijų, nes investiciją, kuri bendrovei kitu atveju jokioje vietoje nebūtų pelninga, galima padaryti remiamame regione (13);

| ii) | pagalba paskatina priimti sprendimą numatytą investiciją daryti atitinkamame regione, o ne kitur, nes pagalba atsveriami bendrieji trūkumai ir kompensuojamos išlaidos, susijusios su vieta remiamame regione. |
| --- | --- |

ii)

pagalba paskatina priimti sprendimą numatytą investiciją daryti atitinkamame regione, o ne kitur, nes pagalba atsveriami bendrieji trūkumai ir kompensuojamos išlaidos, susijusios su vieta remiamame regione.

| 23. | ELPA valstybė Institucijai turėtų įrodyti pagalbos skatinamojo poveikio buvimą. Ji turės pateikti aiškių įrodymų, kad pagalbos reikia, nes ji iš tikrųjų turi poveikį renkantis investiciją arba vietą. Reikės aiškiai nurodyti, kuris scenarijus taikomas. Kad būtų galima atlikti nuodugnų vertinimą, ELPA valstybė turės pateikti ne tik informaciją apie projektą, kuriam skiriama pagalba, bet ir išsamų priešingos padėties aprašymą, t. y. įvykių scenarijų, jeigu ELPA valstybė pagalbos gavėjui pagalbos neskirtų. |
| --- | --- |

23.

ELPA valstybė Institucijai turėtų įrodyti pagalbos skatinamojo poveikio buvimą. Ji turės pateikti aiškių įrodymų, kad pagalbos reikia, nes ji iš tikrųjų turi poveikį renkantis investiciją arba vietą. Reikės aiškiai nurodyti, kuris scenarijus taikomas. Kad būtų galima atlikti nuodugnų vertinimą, ELPA valstybė turės pateikti ne tik informaciją apie projektą, kuriam skiriama pagalba, bet ir išsamų priešingos padėties aprašymą, t. y. įvykių scenarijų, jeigu ELPA valstybė pagalbos gavėjui pagalbos neskirtų.

| 24. | Aprašydama 1 scenarijų, ELPA valstybė pagalbos skatinamojo poveikio įrodymų galėtų pateikti pristatydama bendrovės dokumentus, įrodančius, kad investicijos be pagalbos nebūtų pelningos ir kad jokios kitos vietos neįmanoma numatyti, išskyrus atitinkamą remiamą regioną. |
| --- | --- |

24.

Aprašydama 1 scenarijų, ELPA valstybė pagalbos skatinamojo poveikio įrodymų galėtų pateikti pristatydama bendrovės dokumentus, įrodančius, kad investicijos be pagalbos nebūtų pelningos ir kad jokios kitos vietos neįmanoma numatyti, išskyrus atitinkamą remiamą regioną.

| 25. | Aprašydama 2 scenarijų, ELPA valstybė pagalbos skatinamojo poveikio įrodymų galėtų pateikti pristatydama bendrovės dokumentus, kuriais palyginamos sąnaudos bei nauda įsikuriant atitinkamame remiamame regione ir sąnaudos bei nauda vietą pasirinkus kitame regione. Šiuos lyginamuosius scenarijus Institucija laikys realiais. |
| --- | --- |

25.

Aprašydama 2 scenarijų, ELPA valstybė pagalbos skatinamojo poveikio įrodymų galėtų pateikti pristatydama bendrovės dokumentus, kuriais palyginamos sąnaudos bei nauda įsikuriant atitinkamame remiamame regione ir sąnaudos bei nauda vietą pasirinkus kitame regione. Šiuos lyginamuosius scenarijus Institucija laikys realiais.

| 26. | ELPA valstybės visų pirma raginamos pasikliauti rizikos vertinimais (įskaitant su vietos pasirinkimu susijusios rizikos vertinimą), finansinėmis ataskaitomis, vidiniais verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investicijų projektu susijusiais tyrimais. Patikrinti skatinamąjį poveikį padėtų dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, sąnaudų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai nagrinėjami skirtingi investavimo scenarijai, arba finansinėms rinkoms pateikti dokumentai. |
| --- | --- |

26.

ELPA valstybės visų pirma raginamos pasikliauti rizikos vertinimais (įskaitant su vietos pasirinkimu susijusios rizikos vertinimą), finansinėmis ataskaitomis, vidiniais verslo planais, ekspertų nuomonėmis ir kitais su vertinamu investicijų projektu susijusiais tyrimais. Patikrinti skatinamąjį poveikį padėtų dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie paklausos prognozes, sąnaudų prognozes, finansines prognozes, investicijų komitetui pateikti dokumentai, kuriuose išsamiai nagrinėjami skirtingi investavimo scenarijai, arba finansinėms rinkoms pateikti dokumentai.

| 27. | Atsižvelgiant į minėtus dalykus, ypač į 1 scenarijų, pelningumo lygį galima įvertinti taikant metodus, kurie paprastai naudojami konkrečioje pramonės šakoje ir kurie gali apimti: projekto grynosios dabartinės vertės (GDV), vidinės grąžos normos (VGN) arba panaudoto kapitalo grąžos (PKG) vertinimo metodus. |
| --- | --- |

27.

Atsižvelgiant į minėtus dalykus, ypač į 1 scenarijų, pelningumo lygį galima įvertinti taikant metodus, kurie paprastai naudojami konkrečioje pramonės šakoje ir kurie gali apimti: projekto grynosios dabartinės vertės (GDV), vidinės grąžos normos (VGN) arba panaudoto kapitalo grąžos (PKG) vertinimo metodus.

| 28. | Jeigu pagalba gavėjo nepaskatina (papildomai) investuoti į atitinkamą remiamą regioną, vadinasi, trūksta skatinamojo poveikio, kad būtų pasiektas regioninis tikslas. Jeigu pagalba neturi skatinamojo poveikio, kad būtų pasiektas regioninis tikslas, galima laikyti, kad tokia pagalba bendrovei suteikiama likvidžių lėšų. Todėl nuodugniai vertinant regioninę pagalbą dideliems investicijų projektams, ji nebus tvirtinama, jeigu paaiškės, kad ta pati investicija regione būtų padaryta ir be pagalbos. |
| --- | --- |

28.

Jeigu pagalba gavėjo nepaskatina (papildomai) investuoti į atitinkamą remiamą regioną, vadinasi, trūksta skatinamojo poveikio, kad būtų pasiektas regioninis tikslas. Jeigu pagalba neturi skatinamojo poveikio, kad būtų pasiektas regioninis tikslas, galima laikyti, kad tokia pagalba bendrovei suteikiama likvidžių lėšų. Todėl nuodugniai vertinant regioninę pagalbą dideliems investicijų projektams, ji nebus tvirtinama, jeigu paaiškės, kad ta pati investicija regione būtų padaryta ir be pagalbos.

2.4.   Pagalbos proporcingumas

| 29. | Kad regioninė pagalba būtų proporcinga, jos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki minimumo, kurio reikia, kad investuojama būtų remiamame regione. |
| --- | --- |

29.

Kad regioninė pagalba būtų proporcinga, jos suma ir intensyvumas turi būti apribotas iki minimumo, kurio reikia, kad investuojama būtų remiamame regione.

| 30. | Regioninės pagalbos gairėmis iš esmės užtikrinama, kad regioninė pagalba būtų proporcinga problemų remiamuose regionuose mastui, nustatant bendras regioninės pagalbos aukščiausias ribas ir automatiškai laipsniškai mažinant šias regioninės pagalbos ribas dideliems investicijų projektams (žr. 1 ir 3 punktus). |
| --- | --- |

30.

Regioninės pagalbos gairėmis iš esmės užtikrinama, kad regioninė pagalba būtų proporcinga problemų remiamuose regionuose mastui, nustatant bendras regioninės pagalbos aukščiausias ribas ir automatiškai laipsniškai mažinant šias regioninės pagalbos ribas dideliems investicijų projektams (žr. 1 ir 3 punktus).

| 31. | Regioninės pagalbos, kurią reikia nuodugniai įvertinti, atvejais būtina išsamiau patikrinti šį Regioninės pagalbos gairėse nustatyto bendro proporcingumo principo taikymą. |
| --- | --- |

31.

Regioninės pagalbos, kurią reikia nuodugniai įvertinti, atvejais būtina išsamiau patikrinti šį Regioninės pagalbos gairėse nustatyto bendro proporcingumo principo taikymą.

| 32. | 1 scenarijaus atveju, pagalba, kaip investicijų paskata, paprastai bus laikoma proporcinga, jeigu, suteikus pagalbą, investicijų grąža atitiks įprastą grąžos normą, kurią bendrovė taiko kitiems investicijų projektams, atitiks bendrovės kapitalo sąnaudas apskritai arba atitiks grąžą, kuri paprastai gaunama atitinkamoje pramonės šakoje. |
| --- | --- |

32.

1 scenarijaus atveju, pagalba, kaip investicijų paskata, paprastai bus laikoma proporcinga, jeigu, suteikus pagalbą, investicijų grąža atitiks įprastą grąžos normą, kurią bendrovė taiko kitiems investicijų projektams, atitiks bendrovės kapitalo sąnaudas apskritai arba atitiks grąžą, kuri paprastai gaunama atitinkamoje pramonės šakoje.

| 33. | 2 scenarijaus atveju, pagalba, kaip su vieta susijusi paskata, paprastai laikoma proporcinga, jeigu ji yra lygi pagalbą gaunančios bendrovės investavimo remiamame regione grynųjų išlaidų ir investavimo kitame (-uose) regione (-uose) grynųjų išlaidų skirtumui. Būtina atsižvelgti į visas šias išlaidas ir naudą, įskaitant, pvz., administravimo išlaidas, transporto išlaidas, mokymo išlaidas, kurioms neskiriama mokymo pagalba, bei darbo užmokesčio skirtumus. |
| --- | --- |

33.

2 scenarijaus atveju, pagalba, kaip su vieta susijusi paskata, paprastai laikoma proporcinga, jeigu ji yra lygi pagalbą gaunančios bendrovės investavimo remiamame regione grynųjų išlaidų ir investavimo kitame (-uose) regione (-uose) grynųjų išlaidų skirtumui. Būtina atsižvelgti į visas šias išlaidas ir naudą, įskaitant, pvz., administravimo išlaidas, transporto išlaidas, mokymo išlaidas, kurioms neskiriama mokymo pagalba, bei darbo užmokesčio skirtumus.

| 34. | Galiausiai dėl šių grynųjų išlaidų, kurios laikomos susijusiomis su regioninėmis problemomis, mažėja investicijų pelningumas. Taigi skaičiavimus, kurie naudojami skatinamajam poveikiui nustatyti, taip pat galima taikyti siekiant įvertinti pagalbos proporcingumą. |
| --- | --- |

34.

Galiausiai dėl šių grynųjų išlaidų, kurios laikomos susijusiomis su regioninėmis problemomis, mažėja investicijų pelningumas. Taigi skaičiavimus, kurie naudojami skatinamajam poveikiui nustatyti, taip pat galima taikyti siekiant įvertinti pagalbos proporcingumą.

| 35. | ELPA valstybė turi įrodyti pagalbos proporcingumą remdamasi tinkamais dokumentais, pvz., nurodytais 26 punkte. |
| --- | --- |

35.

ELPA valstybė turi įrodyti pagalbos proporcingumą remdamasi tinkamais dokumentais, pvz., nurodytais 26 punkte.

| 36. | Pagalbos intensyvumas jokiu būdu negali viršyti regioninės pagalbos ribų, kurios buvo patikslintos taikant mažinimo metodą, kaip nurodyta Regioninės pagalbos gairėse. |
| --- | --- |

36.

Pagalbos intensyvumas jokiu būdu negali viršyti regioninės pagalbos ribų, kurios buvo patikslintos taikant mažinimo metodą, kaip nurodyta Regioninės pagalbos gairėse.

3.   Neigiamas pagalbos poveikis

| 37. | Siekdama įvertinti rinkos dalis ir galimą per didelį pajėgumą tose rinkose, kurios dėl struktūrinių priežasčių yra apimtos nuosmukio, Institucija turi apibrėžti atitinkamo produkto rinką ir geografinę rinką. Vadinasi, atitinkamos rinkos paprastai (14) jau bus apibrėžtos regioninės pagalbos priemonių atvejais, kai reikia atlikti nuodugnų įvertinimą. |
| --- | --- |

37.

Siekdama įvertinti rinkos dalis ir galimą per didelį pajėgumą tose rinkose, kurios dėl struktūrinių priežasčių yra apimtos nuosmukio, Institucija turi apibrėžti atitinkamo produkto rinką ir geografinę rinką. Vadinasi, atitinkamos rinkos paprastai (14) jau bus apibrėžtos regioninės pagalbos priemonių atvejais, kai reikia atlikti nuodugnų įvertinimą.

| 38. | Du pagrindiniai galimo neigiamo pagalbos poveikio rodikliai, jau nurodyti Regioninės pagalbos gairių 57 punkte, yra didelės užimamos rinkos dalys ir galimas per didelis pajėgumas toje rinkoje, kuri dėl struktūrinių priežasčių yra apimta nuosmukio. Jie siejami su dviem žalos konkurencijai teorijomis – įtakos rinkoje įgijimu ir neveiksmingų rinkos struktūrų sukūrimu arba išlaikymu. Šie du rodikliai jau bus prima facie įvertinti prieš pradedant tyrimo procedūrą. Kad būtų galima pateikti visus galutiniam pusiausvyros nustatymui reikalingus elementus, šie du rodikliai bus išsamiau įvertinti atliekant nuodugnų įvertinimą. Trečias galimo neigiamo pagalbos poveikio rodiklis, kuris bus nuodugniai įvertintas, – pagalbos įtaka prekybai. Nors šie trys rodikliai laikomi pagrindiniais neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti suteikus regioninę pagalbą dideliam investicijų projektui, elementais, Institucija neatmeta galimybės, kad tam tikrais atvejais gali būti svarbūs ir kiti rodikliai. |
| --- | --- |

38.

Du pagrindiniai galimo neigiamo pagalbos poveikio rodikliai, jau nurodyti Regioninės pagalbos gairių 57 punkte, yra didelės užimamos rinkos dalys ir galimas per didelis pajėgumas toje rinkoje, kuri dėl struktūrinių priežasčių yra apimta nuosmukio. Jie siejami su dviem žalos konkurencijai teorijomis – įtakos rinkoje įgijimu ir neveiksmingų rinkos struktūrų sukūrimu arba išlaikymu. Šie du rodikliai jau bus prima facie įvertinti prieš pradedant tyrimo procedūrą. Kad būtų galima pateikti visus galutiniam pusiausvyros nustatymui reikalingus elementus, šie du rodikliai bus išsamiau įvertinti atliekant nuodugnų įvertinimą. Trečias galimo neigiamo pagalbos poveikio rodiklis, kuris bus nuodugniai įvertintas, – pagalbos įtaka prekybai. Nors šie trys rodikliai laikomi pagrindiniais neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti suteikus regioninę pagalbą dideliam investicijų projektui, elementais, Institucija neatmeta galimybės, kad tam tikrais atvejais gali būti svarbūs ir kiti rodikliai.

| 39. | Institucija ypatingą dėmesį skirs neigiamam poveikiui, susijusiam su įtaka rinkoje ir per dideliu pajėgumu tais atvejais, jeigu pagalba suteikia paskatą keisti investavimo sprendimą taip, kad be pagalbos investuojama nebūtų (skatinamojo poveikio 1 scenarijus). |
| --- | --- |

39.

Institucija ypatingą dėmesį skirs neigiamam poveikiui, susijusiam su įtaka rinkoje ir per dideliu pajėgumu tais atvejais, jeigu pagalba suteikia paskatą keisti investavimo sprendimą taip, kad be pagalbos investuojama nebūtų (skatinamojo poveikio 1 scenarijus).

| 40. | Tačiau tuo atveju, jei atlikus priešingos padėties analizę, paaiškėja, kad net nesuteikus pagalbos, investuojama vis tiek būtų, nors ir kitoje vietoje (2 scenarijus), ir jeigu pagalba yra proporcinga, galimi iškraipymo rodikliai, tokie kaip didelė užimama rinkos dalis ir pajėgumo augimas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, iš esmės išliktų nepakitę nepriklausomai nuo to, ar pagalba buvo suteikta, ar ne. |
| --- | --- |

40.

Tačiau tuo atveju, jei atlikus priešingos padėties analizę, paaiškėja, kad net nesuteikus pagalbos, investuojama vis tiek būtų, nors ir kitoje vietoje (2 scenarijus), ir jeigu pagalba yra proporcinga, galimi iškraipymo rodikliai, tokie kaip didelė užimama rinkos dalis ir pajėgumo augimas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, iš esmės išliktų nepakitę nepriklausomai nuo to, ar pagalba buvo suteikta, ar ne.

3.1.   Privačių investicijų išstūmimas

3.1.1.   Įtaka rinkoje

| 41. | Nustatydama optimalų investicijų lygį rinkose, kur rinkos dalyvių nedaug (įprasta situacija didelių investicijų projektų atveju), kiekviena bendrovė atsižvelgia į savo konkurentų padarytas investicijas. Jeigu pagalba konkrečią bendrovę paskatina investuoti daugiau, konkurentai į tai gali reaguoti sumažindami savo išlaidas toje srityje. Tokiu atveju pagalba skatinama išstumti privačias investicijas. Jeigu dėl to tokie konkurentai susilpnėja arba net turi pasitraukti iš rinkos, vadinasi, pagalba iškraipo konkurenciją. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 38 punkte, Regioninės pagalbos gairėse išskiriami atvejai, kai pagalbos gavėjas turi įtaką rinkoje, ir atvejai, kai suteikus pagalbą nuosmukio apimtoje rinkoje gerokai išplečiamas pajėgumas. |
| --- | --- |

41.

Nustatydama optimalų investicijų lygį rinkose, kur rinkos dalyvių nedaug (įprasta situacija didelių investicijų projektų atveju), kiekviena bendrovė atsižvelgia į savo konkurentų padarytas investicijas. Jeigu pagalba konkrečią bendrovę paskatina investuoti daugiau, konkurentai į tai gali reaguoti sumažindami savo išlaidas toje srityje. Tokiu atveju pagalba skatinama išstumti privačias investicijas. Jeigu dėl to tokie konkurentai susilpnėja arba net turi pasitraukti iš rinkos, vadinasi, pagalba iškraipo konkurenciją. Šiuo atžvilgiu, kaip nurodyta 38 punkte, Regioninės pagalbos gairėse išskiriami atvejai, kai pagalbos gavėjas turi įtaką rinkoje, ir atvejai, kai suteikus pagalbą nuosmukio apimtoje rinkoje gerokai išplečiamas pajėgumas.

| 42. | Apskritai tikėtina, kad koncentruotoje rinkoje bet kokia pagalba vienam gavėjui greičiausiai iškraipys konkurenciją, nes kiekvienos bendrovės sprendimas jos konkurentams veikiausiai turės daugiau tiesioginės įtakos. Tokia padėtis visų pirma susiklosto tuo atveju, jeigu subsidijos skiriamos pagrindiniam rinkos dalyviui. Todėl, jeigu gaudamas pagalbą gavėjas gali išlaikyti ar padidinti savo įtaką rinkoje (15), regioninė pagalba dideliems investicijų projektams gali turėti neigiamą poveikį konkurentų investicijų sprendimams ir taip paskatinti konkurencijos iškraipymą. Tokia padėtis būtų žalinga vartotojams. Todėl Institucija siekia apriboti valstybės pagalbą įtakos rinkoje turinčioms bendrovėms. |
| --- | --- |

42.

Apskritai tikėtina, kad koncentruotoje rinkoje bet kokia pagalba vienam gavėjui greičiausiai iškraipys konkurenciją, nes kiekvienos bendrovės sprendimas jos konkurentams veikiausiai turės daugiau tiesioginės įtakos. Tokia padėtis visų pirma susiklosto tuo atveju, jeigu subsidijos skiriamos pagrindiniam rinkos dalyviui. Todėl, jeigu gaudamas pagalbą gavėjas gali išlaikyti ar padidinti savo įtaką rinkoje (15), regioninė pagalba dideliems investicijų projektams gali turėti neigiamą poveikį konkurentų investicijų sprendimams ir taip paskatinti konkurencijos iškraipymą. Tokia padėtis būtų žalinga vartotojams. Todėl Institucija siekia apriboti valstybės pagalbą įtakos rinkoje turinčioms bendrovėms.

| 43. | Visais regioninės pagalbos atvejais, kai taikomas reikalavimas dėl ribinių sumų, nuo kurių reikia pranešti apie pagalbą (Regioninės pagalbos gairių 53 punktas), Institucijai reikia įvertinti (Regioninės pagalbos gairių 57 punkto a papunktis) pagalbos gavėjo (ar grupės, kuriai jis priklauso) atitinkamo produkto ar produktų pardavimo dalį tam tikroje produkto rinkoje (-ose) ir geografinėje (-ėse) rinkoje (-ose). Tačiau vertinant rinkos dalis, gaunama preliminari informacija apie galimus sunkumus. Todėl atlikdama nuodugnų vertinimą, Institucija prireikus taip pat atsižvelgs į kitus veiksnius, įskaitant, pvz., rinkos struktūrą, kuri vertinama pagal rinkos koncentraciją (16), galimas patekimo į rinką kliūtis (17), pirkėjų galią (18) ir pasitraukimo iš rinkos kliūtis. |
| --- | --- |

43.

Visais regioninės pagalbos atvejais, kai taikomas reikalavimas dėl ribinių sumų, nuo kurių reikia pranešti apie pagalbą (Regioninės pagalbos gairių 53 punktas), Institucijai reikia įvertinti (Regioninės pagalbos gairių 57 punkto a papunktis) pagalbos gavėjo (ar grupės, kuriai jis priklauso) atitinkamo produkto ar produktų pardavimo dalį tam tikroje produkto rinkoje (-ose) ir geografinėje (-ėse) rinkoje (-ose). Tačiau vertinant rinkos dalis, gaunama preliminari informacija apie galimus sunkumus. Todėl atlikdama nuodugnų vertinimą, Institucija prireikus taip pat atsižvelgs į kitus veiksnius, įskaitant, pvz., rinkos struktūrą, kuri vertinama pagal rinkos koncentraciją (16), galimas patekimo į rinką kliūtis (17), pirkėjų galią (18) ir pasitraukimo iš rinkos kliūtis.

| 44. | Institucija į rinkos dalis ir kitus susijusius veiksnius atsižvelgs prieš investavimą ir po jo (paprastai iki investavimo pradžios likus vieneriems metams ir praėjus metams, kai pasiekiamas visas gamybos pajėgumas). Nuodugniai vertindama neigiamą poveikį, Institucija kreips dėmesį į tai, kad nors tam tikri investicijų projektai įgyvendinami per palyginti trumpą vienerių ar dvejų metų laikotarpį, didesnė dalis didelių investicijų projektų įgyvendinami kur kas ilgiau. Todėl daugeliu atvejų būtina atlikti ilgo laikotarpio rinkų vystymosi analizę. Tačiau Institucija pripažįsta, kad tokios ilgo laikotarpio analizės yra daugiau teorinės, ypač nepastoviose rinkose ar rinkose, kuriose sparčiai vyksta technologiniai pokyčiai. Todėl kuo ilgesnis laikotarpis analizuojamas ir kuo labiau analizė yra teorinė, tuo mažiau reikšmės bus teikiama galimam neigiamam poveikiui, kurį sukelia įtakos rinkoje turėjimas, arba išskirtinio elgesio galimybei. |
| --- | --- |

44.

Institucija į rinkos dalis ir kitus susijusius veiksnius atsižvelgs prieš investavimą ir po jo (paprastai iki investavimo pradžios likus vieneriems metams ir praėjus metams, kai pasiekiamas visas gamybos pajėgumas). Nuodugniai vertindama neigiamą poveikį, Institucija kreips dėmesį į tai, kad nors tam tikri investicijų projektai įgyvendinami per palyginti trumpą vienerių ar dvejų metų laikotarpį, didesnė dalis didelių investicijų projektų įgyvendinami kur kas ilgiau. Todėl daugeliu atvejų būtina atlikti ilgo laikotarpio rinkų vystymosi analizę. Tačiau Institucija pripažįsta, kad tokios ilgo laikotarpio analizės yra daugiau teorinės, ypač nepastoviose rinkose ar rinkose, kuriose sparčiai vyksta technologiniai pokyčiai. Todėl kuo ilgesnis laikotarpis analizuojamas ir kuo labiau analizė yra teorinė, tuo mažiau reikšmės bus teikiama galimam neigiamam poveikiui, kurį sukelia įtakos rinkoje turėjimas, arba išskirtinio elgesio galimybei.

3.1.2.   Neveiksmingų rinkos struktūrų sukūrimas arba išlaikymas

| 45. | Konkurencija laikoma veiksminga tuo atveju, kai neveiksmingos bendrovės priverčiamos pasitraukti iš rinkos. Ilgainiui šis procesas ima skatinti technologijų pažangą ir veiksmingą negausių išteklių naudojimą ekonomikoje. Tačiau smarkus pajėgumo išplėtimas, kurį valstybės pagalba užtikrina nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, gali smarkiai iškraipyti konkurenciją, nes dėl pernelyg didelio pajėgumo gali sumažėti pelno maržos ir konkurentų pajėgumas arba konkurentai gali būti priversti trauktis iš rinkos. Todėl gali susiklostyti tokia padėtis, kad konkurentai, kurie įprastomis sąlygomis sugebėtų išsilaikyti rinkoje, būtų priversti pasitraukti iš jos dėl to, kad buvo suteikta valstybės pagalba. Be to, mažų sąnaudų bendrovėms pagalba taip pat gali užkirsti kelią į rinką ir gali mažinti paskatas konkurentams diegti naujoves. Todėl atsiranda neveiksmingų rinkos struktūrų, kurios ilgainiui pasidaro žalingos ir vartotojams. |
| --- | --- |

45.

Konkurencija laikoma veiksminga tuo atveju, kai neveiksmingos bendrovės priverčiamos pasitraukti iš rinkos. Ilgainiui šis procesas ima skatinti technologijų pažangą ir veiksmingą negausių išteklių naudojimą ekonomikoje. Tačiau smarkus pajėgumo išplėtimas, kurį valstybės pagalba užtikrina nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, gali smarkiai iškraipyti konkurenciją, nes dėl pernelyg didelio pajėgumo gali sumažėti pelno maržos ir konkurentų pajėgumas arba konkurentai gali būti priversti trauktis iš rinkos. Todėl gali susiklostyti tokia padėtis, kad konkurentai, kurie įprastomis sąlygomis sugebėtų išsilaikyti rinkoje, būtų priversti pasitraukti iš jos dėl to, kad buvo suteikta valstybės pagalba. Be to, mažų sąnaudų bendrovėms pagalba taip pat gali užkirsti kelią į rinką ir gali mažinti paskatas konkurentams diegti naujoves. Todėl atsiranda neveiksmingų rinkos struktūrų, kurios ilgainiui pasidaro žalingos ir vartotojams.

| 46. | Norėdama įvertinti, ar pagalba gali prisidėti kuriant arba išlaikant neveiksmingas rinkos struktūras, kaip nurodyta pirmiau, Institucija atsižvelgs į papildomą gamybos pajėgumą, kuris buvo sukurtas įgyvendinant projektą, ir į tai, ar rinka veikia nepakankamai gerai (19). Pagal Regioninės pagalbos gaires laikoma, kad papildomas pajėgumas kelia sunkumų tik tada, jeigu jis buvo sukurtas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje ir jeigu papildomas pajėgumas sudaro daugiau kaip 5 % atitinkamos rinkos. |
| --- | --- |

46.

Norėdama įvertinti, ar pagalba gali prisidėti kuriant arba išlaikant neveiksmingas rinkos struktūras, kaip nurodyta pirmiau, Institucija atsižvelgs į papildomą gamybos pajėgumą, kuris buvo sukurtas įgyvendinant projektą, ir į tai, ar rinka veikia nepakankamai gerai (19). Pagal Regioninės pagalbos gaires laikoma, kad papildomas pajėgumas kelia sunkumų tik tada, jeigu jis buvo sukurtas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje ir jeigu papildomas pajėgumas sudaro daugiau kaip 5 % atitinkamos rinkos.

| 47. | Kadangi visiško nuosmukio apimtoje rinkoje sukurto pajėgumo iškraipomasis poveikis paprastai yra didesnis nei santykinio nuosmukio apimtoje rinkoje, Institucija atskirai vertins atvejus, kai atitinkama rinka ilgo laikotarpio perspektyvoje struktūriniu atžvilgiu yra apimta nuosmukio (t. y. jos augimo norma neigiama), ir atvejus, kai atitinkamos rinkos nuosmukis yra santykinis (t. y. rinkai būdinga teigiama augimo norma, tačiau ji neviršija lyginamosios standartinės augimo normos (žr. 48 punktą). Jeigu įgyvendinant projektą pajėgumas sukuriamas rinkoje, kuri struktūriniu atžvilgiu yra apimta visiško nuosmukio, atlikdama pusiausvyros tyrimą, Institucija jį laikys neigiamu veiksniu, kurio poveikio neatsvers jokie teigiami elementai. Šiuo atveju ilgalaikė nauda, kurios gautų atitinkamas regionas, taip pat labiau abejotina. |
| --- | --- |

47.

Kadangi visiško nuosmukio apimtoje rinkoje sukurto pajėgumo iškraipomasis poveikis paprastai yra didesnis nei santykinio nuosmukio apimtoje rinkoje, Institucija atskirai vertins atvejus, kai atitinkama rinka ilgo laikotarpio perspektyvoje struktūriniu atžvilgiu yra apimta nuosmukio (t. y. jos augimo norma neigiama), ir atvejus, kai atitinkamos rinkos nuosmukis yra santykinis (t. y. rinkai būdinga teigiama augimo norma, tačiau ji neviršija lyginamosios standartinės augimo normos (žr. 48 punktą). Jeigu įgyvendinant projektą pajėgumas sukuriamas rinkoje, kuri struktūriniu atžvilgiu yra apimta visiško nuosmukio, atlikdama pusiausvyros tyrimą, Institucija jį laikys neigiamu veiksniu, kurio poveikio neatsvers jokie teigiami elementai. Šiuo atveju ilgalaikė nauda, kurios gautų atitinkamas regionas, taip pat labiau abejotina.

| 48. | Nepakankamas rinkos veikimas paprastai vertinamas lyginant su praėjusių penkerių metų EEE BVP prieš pradedant įgyvendinti projektą (lyginamasis standartas). Praėjusio laikotarpio rezultatai lengviau prieinami ir jais, palyginti su būsimomis prognozėmis, galima pasikliauti. Vis dėlto, atlikdama nuodugnų vertinimą, Institucija taip pat gali atsižvelgti į tikėtinas būsimas tendencijas, nes pajėgumo padidėjimas turės įtakos ir kelerius metus po investavimo. Rodikliai galėtų būti: numatomas būsimas atitinkamos rinkos augimas ir su juo susijusios tikėtinos pajėgumo panaudojimo normos bei tikėtinas pajėgumo padidėjimo poveikis konkurentams, nes šis padidėjimas iš dalies lems kainas ir pelno maržos dydį. |
| --- | --- |

48.

Nepakankamas rinkos veikimas paprastai vertinamas lyginant su praėjusių penkerių metų EEE BVP prieš pradedant įgyvendinti projektą (lyginamasis standartas). Praėjusio laikotarpio rezultatai lengviau prieinami ir jais, palyginti su būsimomis prognozėmis, galima pasikliauti. Vis dėlto, atlikdama nuodugnų vertinimą, Institucija taip pat gali atsižvelgti į tikėtinas būsimas tendencijas, nes pajėgumo padidėjimas turės įtakos ir kelerius metus po investavimo. Rodikliai galėtų būti: numatomas būsimas atitinkamos rinkos augimas ir su juo susijusios tikėtinos pajėgumo panaudojimo normos bei tikėtinas pajėgumo padidėjimo poveikis konkurentams, nes šis padidėjimas iš dalies lems kainas ir pelno maržos dydį.

| 49. | Remiantis patirtimi taip pat galima tvirtinti, kad atitinkamo produkto augimas EEE tam tikrais atvejais gali būti netinkamas lyginamasis standartas pagalbos poveikiui įvertinti, ypač tuo atveju, jeigu atitinkama rinka yra pasaulinė rinka ir jeigu Europos ekonominėje erdvėje susijusių produktų gaminama ar vartojama palyginti nedaug. Tokiais atvejais, vertindama pagalbos poveikį rinkos struktūroms, Institucija laikysis platesnio požiūrio ir pirmiausia atsižvelgs į EEE gamintojų išstūmimo tikimybę. |
| --- | --- |

49.

Remiantis patirtimi taip pat galima tvirtinti, kad atitinkamo produkto augimas EEE tam tikrais atvejais gali būti netinkamas lyginamasis standartas pagalbos poveikiui įvertinti, ypač tuo atveju, jeigu atitinkama rinka yra pasaulinė rinka ir jeigu Europos ekonominėje erdvėje susijusių produktų gaminama ar vartojama palyginti nedaug. Tokiais atvejais, vertindama pagalbos poveikį rinkos struktūroms, Institucija laikysis platesnio požiūrio ir pirmiausia atsižvelgs į EEE gamintojų išstūmimo tikimybę.

3.2.   Neigiamas poveikis prekybai

| 50. | Kaip paaiškinta Regioninės pagalbos gairių 2 punkte, dėl geografinio išskirtinumo regioninė pagalba skiriasi nuo kitų formų horizontaliosios pagalbos. Regioninei pagalbai ypač būdinga tai, kad ja siekiama daryti įtakos investuotojų sprendimams, kai jie renkasi investicijų projektų įgyvendinimo vietą. Kai regionine pagalba kompensuojamos papildomos išlaidos, kurių patiriama dėl regioninių problemų, ir skatinamos papildomos investicijos remiamose vietovėse, ja prisidedama ne tik prie regiono plėtros, bet ir prie sanglaudos didinimo, todėl ji galiausiai naudinga visai Europos ekonominei erdvei (20). Galimas neigiamas su vieta susijęs regioninės pagalbos poveikis jau nustatytas ir iki tam tikro lygio apribotas Regioninės pagalbos gairėse ir regioninės pagalbos žemėlapiuose, kuriuose išsamiai apibrėžtos vietovės, kurioms gali būti skirta regioninė pagalba, atsižvelgiant į teisingumo principą ir sanglaudos politikos tikslus, taip pat reikalavimus atitinkančios pagalbos intensyvumą. Pagalbos negalima skirti, jeigu siekiama pritraukti investicijų už šių vietovių ribų. Vertindama didelius investicijų projektus, kuriems turi būti taikomos šios gairės, Institucija turėtų turėti visą būtiną informaciją, kad galėtų nuspręsti, ar dėl valstybės pagalbos smarkiai sumažėtų darbo vietų kitose EEE vietose. |
| --- | --- |

50.

Kaip paaiškinta Regioninės pagalbos gairių 2 punkte, dėl geografinio išskirtinumo regioninė pagalba skiriasi nuo kitų formų horizontaliosios pagalbos. Regioninei pagalbai ypač būdinga tai, kad ja siekiama daryti įtakos investuotojų sprendimams, kai jie renkasi investicijų projektų įgyvendinimo vietą. Kai regionine pagalba kompensuojamos papildomos išlaidos, kurių patiriama dėl regioninių problemų, ir skatinamos papildomos investicijos remiamose vietovėse, ja prisidedama ne tik prie regiono plėtros, bet ir prie sanglaudos didinimo, todėl ji galiausiai naudinga visai Europos ekonominei erdvei (20). Galimas neigiamas su vieta susijęs regioninės pagalbos poveikis jau nustatytas ir iki tam tikro lygio apribotas Regioninės pagalbos gairėse ir regioninės pagalbos žemėlapiuose, kuriuose išsamiai apibrėžtos vietovės, kurioms gali būti skirta regioninė pagalba, atsižvelgiant į teisingumo principą ir sanglaudos politikos tikslus, taip pat reikalavimus atitinkančios pagalbos intensyvumą. Pagalbos negalima skirti, jeigu siekiama pritraukti investicijų už šių vietovių ribų. Vertindama didelius investicijų projektus, kuriems turi būti taikomos šios gairės, Institucija turėtų turėti visą būtiną informaciją, kad galėtų nuspręsti, ar dėl valstybės pagalbos smarkiai sumažėtų darbo vietų kitose EEE vietose.

| 51. | Konkrečiau, kai investiciją, dėl kurios padidėja gamybos pajėgumas rinkoje, galima padaryti suteikus valstybės pagalbą, atsiranda pavojus, kad dėl to gali būti neigiamai paveiktos investicijos ar gamyba kituose EEE regionuose. Tai itin tikėtina, jeigu pajėgumai didėja sparčiau nei auga rinka, o taip paprastai ir yra didelių investicijų projektų, atitinkančių antrąjį Regioninės pagalbos gairių 57 punkto kriterijų, atveju. Neigiamas poveikis prekybai, atitinkantis nebevykdomą ekonominę veiklą regionuose, kuriems daro poveikį pagalba, gali reikšti subrangovų prarastas darbo vietas (21) susijusioje rinkoje ir prarastą teigiamą šalutinį poveikį (pvz., koncentracijos poveikį, žinių sklaidą, švietimą ir mokymą ir t. t.). |
| --- | --- |

51.

Konkrečiau, kai investiciją, dėl kurios padidėja gamybos pajėgumas rinkoje, galima padaryti suteikus valstybės pagalbą, atsiranda pavojus, kad dėl to gali būti neigiamai paveiktos investicijos ar gamyba kituose EEE regionuose. Tai itin tikėtina, jeigu pajėgumai didėja sparčiau nei auga rinka, o taip paprastai ir yra didelių investicijų projektų, atitinkančių antrąjį Regioninės pagalbos gairių 57 punkto kriterijų, atveju. Neigiamas poveikis prekybai, atitinkantis nebevykdomą ekonominę veiklą regionuose, kuriems daro poveikį pagalba, gali reikšti subrangovų prarastas darbo vietas (21) susijusioje rinkoje ir prarastą teigiamą šalutinį poveikį (pvz., koncentracijos poveikį, žinių sklaidą, švietimą ir mokymą ir t. t.).

4.   Pagalbos poveikio pusiausvyros nustatymas

| 52. | Nustačiusi, kad pagalba reikalinga kaip paskata investuoti atitinkamame regione, Institucija teigiamą regioninės investicinės pagalbos dideliam investicijų projektui poveikį palygins su neigiamu jos poveikiu. Bus atidžiai nagrinėjamas bendrasis pagalbos poveikis sanglaudos procesui visoje EEE. Institucija šiame skyriuje nustatytus kriterijus taikys ne savaime – ji atliks bendrą jų santykinės reikšmės vertinimą. Nustatant pusiausvyrą, nė vienas elementas nėra lemiamas ir jokia jų grupė pati savaime negali būti laikoma pakankama priemonės atitikčiai užtikrinti. |
| --- | --- |

52.

Nustačiusi, kad pagalba reikalinga kaip paskata investuoti atitinkamame regione, Institucija teigiamą regioninės investicinės pagalbos dideliam investicijų projektui poveikį palygins su neigiamu jos poveikiu. Bus atidžiai nagrinėjamas bendrasis pagalbos poveikis sanglaudos procesui visoje EEE. Institucija šiame skyriuje nustatytus kriterijus taikys ne savaime – ji atliks bendrą jų santykinės reikšmės vertinimą. Nustatant pusiausvyrą, nė vienas elementas nėra lemiamas ir jokia jų grupė pati savaime negali būti laikoma pakankama priemonės atitikčiai užtikrinti.

| 53. | Visų pirma, Institucijos nuomone, pritraukiant investicijas į skurdesnį regioną (kuriam nustatyta aukštesnė regioninės pagalbos riba), padaroma daugiau naudos sanglaudai visoje Europos ekonominėje erdvėje, nei tuo atveju, jeigu tos pačios investicijos būtų skirtos labiau išsivysčiusiam regionui. Vadinasi, pagal 2 scenarijų, kai turi būti pateikta įrodymų dėl alternatyvios vietos, vertinimas, kad be pagalbos būtų buvę investuojama skurdesniame regione (daugiau regioninių problemų – didesnis leistinas regioninės pagalbos intensyvumas) arba tokiame regione, kuriame, esą, tokios pačios regioninės problemos, kaip ir tiksliniame regione (toks pat didžiausias leistinas regioninės pagalbos intensyvumas), bus laikomas neigiamu veiksniu atliekant bendrąjį pusiausvyros tyrimą ir nepanašu, kad šį veiksnį kompensuotų kokie nors kiti teigiami veiksniai, nes jis neatitinka regioninės pagalbos esmės. Kita vertus, atliekant pusiausvyros tyrimą paprastai bus laikoma, kad teigiamas regioninės pagalbos, kuria tik kompensuojamas grynųjų išlaidų, susijusių su alternatyvia labiau išsivysčiusia investicijų vieta, skirtumas (tai atitinka pirmiau aprašyto proporcingumo tyrimo sąlygas, kaip ir „teigiamo poveikio“ reikalavimus, nustatytus tikslui, tinkamumui ir skatinamajam poveikiui), poveikis atsvers bet kokį neigiamą poveikį naujai investicijai toje alternatyvioje vietoje. |
| --- | --- |

53.

Visų pirma, Institucijos nuomone, pritraukiant investicijas į skurdesnį regioną (kuriam nustatyta aukštesnė regioninės pagalbos riba), padaroma daugiau naudos sanglaudai visoje Europos ekonominėje erdvėje, nei tuo atveju, jeigu tos pačios investicijos būtų skirtos labiau išsivysčiusiam regionui. Vadinasi, pagal 2 scenarijų, kai turi būti pateikta įrodymų dėl alternatyvios vietos, vertinimas, kad be pagalbos būtų buvę investuojama skurdesniame regione (daugiau regioninių problemų – didesnis leistinas regioninės pagalbos intensyvumas) arba tokiame regione, kuriame, esą, tokios pačios regioninės problemos, kaip ir tiksliniame regione (toks pat didžiausias leistinas regioninės pagalbos intensyvumas), bus laikomas neigiamu veiksniu atliekant bendrąjį pusiausvyros tyrimą ir nepanašu, kad šį veiksnį kompensuotų kokie nors kiti teigiami veiksniai, nes jis neatitinka regioninės pagalbos esmės. Kita vertus, atliekant pusiausvyros tyrimą paprastai bus laikoma, kad teigiamas regioninės pagalbos, kuria tik kompensuojamas grynųjų išlaidų, susijusių su alternatyvia labiau išsivysčiusia investicijų vieta, skirtumas (tai atitinka pirmiau aprašyto proporcingumo tyrimo sąlygas, kaip ir „teigiamo poveikio“ reikalavimus, nustatytus tikslui, tinkamumui ir skatinamajam poveikiui), poveikis atsvers bet kokį neigiamą poveikį naujai investicijai toje alternatyvioje vietoje.

| 54. | Vis dėlto, kai esama patikimų įrodymų, kad dėl valstybės pagalbos kitose teritorijos, kurią apima EEE susitarimas, vietose smarkiai sumažėtų darbo vietų, kurios antraip greičiausiai būtų išsaugotos vidutinės trukmės laikotarpiu, nustatant pusiausvyrą, būtina atsižvelgti į socialinį ir ekonominį poveikį tai vietai. |
| --- | --- |

54.

Vis dėlto, kai esama patikimų įrodymų, kad dėl valstybės pagalbos kitose teritorijos, kurią apima EEE susitarimas, vietose smarkiai sumažėtų darbo vietų, kurios antraip greičiausiai būtų išsaugotos vidutinės trukmės laikotarpiu, nustatant pusiausvyrą, būtina atsižvelgti į socialinį ir ekonominį poveikį tai vietai.

| 55. | Po Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje nustatytos oficialios tyrimo procedūros Institucija gali nutraukti procedūrą, priėmusi sprendimą pagal to protokolo 7 straipsnį. |
| --- | --- |

55.

Po Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje nustatytos oficialios tyrimo procedūros Institucija gali nutraukti procedūrą, priėmusi sprendimą pagal to protokolo 7 straipsnį.

| 56. | Institucija gali nuspręsti patvirtinti pagalbą, nustatyti tam tikras su ja susijusias sąlygas ar ją uždrausti (22). Jeigu pagal to protokolo 7 straipsnio 4 dalį Institucija priima sąlyginį sprendimą, ji gali nustatyti sąlygas, kuriomis apribojamas galimas konkurencijos iškraipymas ir užtikrinamas proporcingumas. Visų pirma Institucija gali sumažinti pagalbos sumą, apie kurią pranešta, ar pagalbos intensyvumą tiek, kiek reikia, kad pagalba būtų laikoma proporcinga ir todėl suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

56.

Institucija gali nuspręsti patvirtinti pagalbą, nustatyti tam tikras su ja susijusias sąlygas ar ją uždrausti (22). Jeigu pagal to protokolo 7 straipsnio 4 dalį Institucija priima sąlyginį sprendimą, ji gali nustatyti sąlygas, kuriomis apribojamas galimas konkurencijos iškraipymas ir užtikrinamas proporcingumas. Visų pirma Institucija gali sumažinti pagalbos sumą, apie kurią pranešta, ar pagalbos intensyvumą tiek, kiek reikia, kad pagalba būtų laikoma proporcinga ir todėl suderinama su bendrąja rinka.

---

(1)  Šis skyrius atitinka Europos Komisijos komunikatą dėl regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams nuodugnaus vertinimo kriterijų, OL C 223, 2009 9 16, p. 3.

(2)  Skyrius apie 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimą atitinka Komisijos komunikatą „2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės“, OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

(4)  Kaip apibrėžta Regioninės pagalbos gairių 49 punkte ir 46 bei 47 išnašose.

(5)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 4.3 skirsniu.

(6)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 56 punktu.

(7)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 53 punktu.

(8)  Plg. su Institucijos Regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams daugiasektorės programos, kuri atitinka Europos Komisijos Regioninės pagalbos dideliems investicijų projektams daugiasektorę programą (OL C 70, 2002 3 19, p. 8, su pakeitimais, nurodytais OL C 263, 2003 11 1, p. 3), 26A skyriaus 26A punkto 3 papunkčio 4 dalimi.

(9)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 57 punktu.

(10)  Plg. su Valstybės pagalbos veiksmų plano (COM (2005) 107 galutinis) 11 ir 20 punktais.

(11)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 30 punktu.

(12)  Plg. su Regioninės pagalbos gairių 57 punktu.

(13)  Tokios investicijos gali sudaryti sąlygas tolesnėms investicijoms, kurios gali būti įgyvendinamos ir be papildomos pagalbos.

(14)  Jeigu vis dar abejojama dėl atitinkamų rinkų apibrėžties tinkamumo, Institucija jas nustatys sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį.

(15)  Įtaka rinkoje – tai galimybė ilgą laikotarpį daryti įtaką rinkos kainoms, gamybos apimčiai, prekių ir paslaugų įvairovei bei kokybei ar kitiems konkurencijos parametrams rinkoje.

(16)  Šiuo tikslu Institucija gali svarstyti Herfindalio-Hiršmano indeksą (HHI). Šis indeksas taikomas atliekant pagrindinę rinkos struktūros analizę. Nedaug rinkos dalyvių turinčioje rinkoje, kai keli iš jų užima palyginti didelę rinkos dalį, gavėjo užimama didelė rinkos dalis gali turėti mažesnį poveikį konkurencijai.

(17)  Šioms patekimo į rinką kliūtims priskiriamos teisinės kliūtys (visų pirma intelektinės nuosavybės teisių apsauga), masto ir apimties ekonomijos, prieigos prie tinklų ir infrastruktūros kliūtys. Jeigu pagalba susijusi su rinka, kurioje pagalbos gavėjas yra rinkos senbuvis, galimos patekimo į rinką kliūtys gali dar labiau padidinti potencialią pagalbos gavėjo įtaką rinkoje ir tikėtinus neigiamus tos įtakos rinkoje padarinius.

(18)  Jeigu rinkoje veikia stiprūs pirkėjai, tada mažiau tikėtina, kad pagalbos gavėjas galėtų didinti kainas šiems stipriems pirkėjams.

(19)  Rinka laikoma „nepakankamai gerai veikiančia“, jeigu vidutinis metinis prieaugis ataskaitiniu laikotarpiu neviršija EEE BVP prieaugio.

(20)  Visų pirma dėl didesnio aktyvumo arba pakilusio gyvenimo lygio remiamose vietovėse gali padidėti iš kitų EEE dalių tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų paklausa.

(21)  Ypač jeigu jie vykdo veiklą regiono vietos rinkose.

(22)  Jeigu pagalba teikiama pagal esamą regioninės pagalbos schemą, reikia pabrėžti, kad ELPA valstybė išlaiko galimybę skirti tokią pagalbą, kurios lygis turi būti toks, kad atitiktų didžiausią leidžiamą sumą, kurią pagal galiojančias taisykles galima skirti investicijai, kurios tinkamos finansuoti išlaidos yra 100 mln. EUR.

---

Klaidų ištaisymas

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/23

---

2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 277, 2005 m. spalio 21 d.
  )

1 puslapis, 2 konstatuojamoji dalis:

yra:

| „(2) | Pagal Sutartį, kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, būtina atsižvelgti į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir struktūrinių bei gamtinių įvairių kaimo vietovių skirtumų.“; |
| --- | --- |

„(2)

Pagal Sutartį, kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, būtina atsižvelgti į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir struktūrinių bei gamtinių įvairių kaimo vietovių skirtumų.“;

turi būti:

| „(2) | Pagal Sutartį, kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, būtina atsižvelgti į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų.“ |
| --- | --- |

„(2)

Pagal Sutartį, kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, būtina atsižvelgti į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų.“

17 puslapis, 28 straipsnio 1 dalis, c punktas:

yra:

„..., parama gali būti skiriama tik toms investicijoms, kurias daro mikroįmonės, kaip nurodyta 2 dalyje, siekdamos laikytis naujausių Bendrijos standartų. ...“;

turi būti:

„..., parama gali būti skiriama tik toms investicijoms, kurias daro mikroįmonės, kaip nurodyta 3 dalyje, siekdamos laikytis naujausių Bendrijos standartų. ...“

39 puslapis, I priedas, 35 straipsnio 2 dalis, ketvirto stulpelio pirmas ir antras sakiniai:

yra:

„Už atitinkamai pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotą produkciją, viršijančią 1 000 000 EUR

Už atitinkamai pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotą produkciją iki 1 000 000 EUR“;

turi būti:

„Už atitinkamai pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotą produkciją, iki 1 000 000 EUR

Už atitinkamai pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotą produkciją, viršijančią 1 000 000 EUR“.

---

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/24

---

2012 m. liepos 3 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimo EU BAM Rafah/1/2012 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (EU BAM Rafah) vadovo skyrimo klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 186, 2012 m. liepos 14 d.
  )

Viršelis ir 30 puslapis, sprendimo numeris:

yra:

„(2012/382/ES)“,

turi būti:

„(2012/382/BUSP)“.

---

| 2.8.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 206/24

---

2004 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimo, pritaikančio Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų pagal bendrą žemės ūkio politikos reformą klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 93, 2004 m. kovo 30 d.
  )

Turinys ir 1 puslapio antraštinė dalis:

yra:

„... 2004 m. gegužės 22 d. ...“,

turi būti:

„... 2004 m. kovo 22 d. ...“.

17 puslapis, priėmimo data:

yra:

„Priimta Briuselyje 2004 m. gegužės 22 d.“,

turi būti:

„Priimta Briuselyje 2004 m. kovo 22 d.“

---