# Jurnalul Oficial L 195/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.195.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 195 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5521 iulie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.195.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 195

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5521 iulie 2012

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2012/397/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 24 octombrie 2011 privind Ajutorul de stat SA 32600 (2011/C) – Franța – Ajutor acordat de SNCF pentru restructurarea SeaFrance SA
  [notificată cu numărul C(2011) 7808]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/398/UE |
| | * | Decizie a Comisiei din 9 martie 2012 privind Ajutorul de stat SA.12522 (C 37/08) – Franța – Punerea în aplicare a deciziei Sernam 2

  [notificată cu numărul C(2012) 1616]

   (
  1
  ) | 19 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2012/397/UE

*

Decizia Comisiei din 24 octombrie 2011 privind Ajutorul de stat SA 32600 (2011/C) – Franța – Ajutor acordat de SNCF pentru restructurarea SeaFrance SA
  [notificată cu numărul C(2011) 7808]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 7808]

1

1

2012/398/UE

*

Decizie a Comisiei din 9 martie 2012 privind Ajutorul de stat SA.12522 (C 37/08) – Franța – Punerea în aplicare a deciziei Sernam 2

  [notificată cu numărul C(2012) 1616]

   (
  1
  )

Sernam 2

[notificată cu numărul C(2012) 1616]

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 21.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 195/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 24 octombrie 2011

privind Ajutorul de stat SA 32600 (2011/C) – Franța – Ajutor acordat de SNCF pentru restructurarea SeaFrance SA

[notificată cu numărul C(2011) 7808]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/397/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (1),

întrucât:

I.   PROCEDURĂ

1.1.   Contextul procedural general

| (1) | Prin decizia din 18 august 2010 (2), Comisia a aprobat un ajutor de salvare (denumit în continuare „ajutor de salvare”) în favoarea întreprinderii SeaFrance S.A. (denumită în continuare „SeaFrance”), pus în aplicare între timp de Franța. Acest ajutor consta într-un împrumut cu valoarea maximă de [40-70] de milioane EUR, acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia din 18 august 2010 (2), Comisia a aprobat un ajutor de salvare (denumit în continuare „ajutor de salvare”) în favoarea întreprinderii SeaFrance S.A. (denumită în continuare „SeaFrance”), pus în aplicare între timp de Franța. Acest ajutor consta într-un împrumut cu valoarea maximă de [40-70] de milioane EUR, acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance.

| (2) | La 18 februarie 2011, autoritățile franceze au notificat un ajutor de restructurare (denumit în continuare „ajutor de restructurare”) în favoarea SeaFrance în valoare de 223 de milioane EUR, însoțit de un plan de restructurare. Prin scrisoarea din 29 martie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care autoritățile franceze le-au furnizat la data de 4 mai 2011. |
| --- | --- |

(2)

La 18 februarie 2011, autoritățile franceze au notificat un ajutor de restructurare (denumit în continuare „ajutor de restructurare”) în favoarea SeaFrance în valoare de 223 de milioane EUR, însoțit de un plan de restructurare. Prin scrisoarea din 29 martie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care autoritățile franceze le-au furnizat la data de 4 mai 2011.

| (3) | La 6 aprilie 2011, un concurent al întreprinderii SeaFrance, și anume P&O Ferries (denumit în continuare „P&O”), a depus o plângere la Comisie împotriva ajutorului de restructurare. |
| --- | --- |

(3)

La 6 aprilie 2011, un concurent al întreprinderii SeaFrance, și anume P&O Ferries (denumit în continuare „P&O”), a depus o plângere la Comisie împotriva ajutorului de restructurare.

| (4) | Prin scrisoarea din data de 22 iunie 2011, Comisia a notificat Republicii Franceze decizia sa de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din data de 22 iunie 2011, Comisia a notificat Republicii Franceze decizia sa de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE.

| (5) | Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutoarele în cauză (3). Aceasta a primit observații, descrise în detaliu în secțiunea V. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutoarele în cauză (3). Aceasta a primit observații, descrise în detaliu în secțiunea V.

| (6) | Autoritățile franceze au prezentat observații la 14 iulie 2011, ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, la 22 iulie, ca urmare a plângerii formulate de P&O, și la 19 august 2011, ca răspuns la observațiile părților terțe interesate privind decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(6)

Autoritățile franceze au prezentat observații la 14 iulie 2011, ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, la 22 iulie, ca urmare a plângerii formulate de P&O, și la 19 august 2011, ca răspuns la observațiile părților terțe interesate privind decizia de inițiere a procedurii.

| (7) | La 12 septembrie 2011, autoritățile franceze au notificat un plan de restructurare modificat. |
| --- | --- |

(7)

La 12 septembrie 2011, autoritățile franceze au notificat un plan de restructurare modificat.

| (8) | La 3 octombrie 2011, autoritățile franceze au modificat din nou planul de restructurare (denumit în continuare „planul de restructurare modificat”). |
| --- | --- |

(8)

La 3 octombrie 2011, autoritățile franceze au modificat din nou planul de restructurare (denumit în continuare „planul de restructurare modificat”).

| (9) | Comisia și autoritățile franceze s-au întrunit [...]. De asemenea, pe tot parcursul procedurii au avut loc numeroase convorbiri telefonice (4) și schimburi de scrisori. La 18 octombrie 2011, autoritățile franceze au trimis Comisiei Europene o scrisoare care sintetizează argumentele prezentate în comunicările precedente. |
| --- | --- |

(9)

Comisia și autoritățile franceze s-au întrunit [...]. De asemenea, pe tot parcursul procedurii au avut loc numeroase convorbiri telefonice (4) și schimburi de scrisori. La 18 octombrie 2011, autoritățile franceze au trimis Comisiei Europene o scrisoare care sintetizează argumentele prezentate în comunicările precedente.

1.2.   Contextul procedural național

| (10) | În cadrul procedurii de administrare judiciară a întreprinderii SeaFrance, inițiată la 30 iunie 2010, Tribunal de Commerce de Paris urma să pronunțe o hotărâre definitivă, la 25 octombrie 2011, cu privire la lichidarea întreprinderii SeaFrance sau la continuarea activității acesteia (5). |
| --- | --- |

(10)

În cadrul procedurii de administrare judiciară a întreprinderii SeaFrance, inițiată la 30 iunie 2010, Tribunal de Commerce de Paris urma să pronunțe o hotărâre definitivă, la 25 octombrie 2011, cu privire la lichidarea întreprinderii SeaFrance sau la continuarea activității acesteia (5).

| (11) | În plus, după inițierea procedurilor de administrare judiciară, s-a admis că părțile terțe pot prezenta administratorului judiciar un plan de menținere a activității prin cesionarea totală sau parțială a întreprinderii. Conform informațiilor de care dispune Comisia, au fost prezentate trei oferte de preluare – o ofertă de preluare în comun de către grupul francez Louis Dreyfus Armateurs și compania daneză DFDS A/S (denumită în continuare „DFDS”) (denumite împreună, în continuare, „DFDS-LDA”), o ofertă din partea sindicatului Confédération française démocratique du travail (denumit în continuare „CFDT”), și o ofertă din partea SNC Being Bang Immaterial (denumită în continuare „Being Bang”). |
| --- | --- |

(11)

În plus, după inițierea procedurilor de administrare judiciară, s-a admis că părțile terțe pot prezenta administratorului judiciar un plan de menținere a activității prin cesionarea totală sau parțială a întreprinderii. Conform informațiilor de care dispune Comisia, au fost prezentate trei oferte de preluare – o ofertă de preluare în comun de către grupul francez Louis Dreyfus Armateurs și compania daneză DFDS A/S (denumită în continuare „DFDS”) (denumite împreună, în continuare, „DFDS-LDA”), o ofertă din partea sindicatului Confédération française démocratique du travail (denumit în continuare „CFDT”), și o ofertă din partea SNC Being Bang Immaterial (denumită în continuare „Being Bang”).

| (12) | DFDS-LDA a prezentat o ofertă parțială de preluare a activelor și a personalului întreprinderii SeaFrance contra sumei simbolice de trei euro. (6) DFDS-LDA a transmis Comisiei, spre informare, o copie a ofertei. Conform condițiilor prevăzute în această ofertă, DFDS-LDA ar urma să păstreze numai 460 de angajați (cu 200 mai puțin decât se propusese în planul de restructurare modificat) și ar păstra nava de transport marfă Nord Pas-de-Calais (pe lângă feriboturile mixte Berlioz și Rodin), însă fără nava-feribot Molière (în timp ce planul de restructurare modificat propune vânzarea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais și nu prevede să se renunțe la feribotul Molière, ci, dimpotrivă, are în vedere să își exercite anticipat opțiunea de cumpărare). |
| --- | --- |

(12)

DFDS-LDA a prezentat o ofertă parțială de preluare a activelor și a personalului întreprinderii SeaFrance contra sumei simbolice de trei euro. (6) DFDS-LDA a transmis Comisiei, spre informare, o copie a ofertei. Conform condițiilor prevăzute în această ofertă, DFDS-LDA ar urma să păstreze numai 460 de angajați (cu 200 mai puțin decât se propusese în planul de restructurare modificat) și ar păstra nava de transport marfă Nord Pas-de-Calais (pe lângă feriboturile mixte Berlioz și Rodin), însă fără nava-feribot Molière (în timp ce planul de restructurare modificat propune vânzarea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais și nu prevede să se renunțe la feribotul Molière, ci, dimpotrivă, are în vedere să își exercite anticipat opțiunea de cumpărare).

| (13) | Potrivit presei, la 24 august CFDT a depus la Tribunal du Commerce de Paris o ofertă de preluare a întreprinderii. CFDT ar dori să îi păstreze pe toți cei 1 100 de angajați actuali. În acest scop, CFDT intenționează să cumpere navele întreprinderii SeaFrance contra sumei simbolice de un euro, dar fără să preia pasivul întreprinderii. CFDT intenționează să obțină de la bănci un credit gajat în valoare de cel puțin 50 de milioane EUR și, de asemenea, să solicite un credit suplimentar de 80 de milioane EUR de la colectivitățile teritoriale, pentru ca, în acest fel, să poată face față unei eventuale crize noi. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit presei, la 24 august CFDT a depus la Tribunal du Commerce de Paris o ofertă de preluare a întreprinderii. CFDT ar dori să îi păstreze pe toți cei 1 100 de angajați actuali. În acest scop, CFDT intenționează să cumpere navele întreprinderii SeaFrance contra sumei simbolice de un euro, dar fără să preia pasivul întreprinderii. CFDT intenționează să obțină de la bănci un credit gajat în valoare de cel puțin 50 de milioane EUR și, de asemenea, să solicite un credit suplimentar de 80 de milioane EUR de la colectivitățile teritoriale, pentru ca, în acest fel, să poată face față unei eventuale crize noi.

| (14) | De asemenea, potrivit presei, Being Bang a depus o ofertă de preluare a SeaFrance, în condiții necunoscute de Comisie. Being Bang a comunicat Comisiei, spre informare, o ofertă de preluare a SeaFrance. Acest document a ajuns la Comisie în afara termenului în care părțile interesate puteau să își prezinte observațiile, și anume în 15 de zile de la data publicării deciziei de inițiere a procedurii. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența, Comisia nu a transmis acest document autorităților franceze și nu îl va lua în considerare în sensul prezentei decizii (7). |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, potrivit presei, Being Bang a depus o ofertă de preluare a SeaFrance, în condiții necunoscute de Comisie. Being Bang a comunicat Comisiei, spre informare, o ofertă de preluare a SeaFrance. Acest document a ajuns la Comisie în afara termenului în care părțile interesate puteau să își prezinte observațiile, și anume în 15 de zile de la data publicării deciziei de inițiere a procedurii. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența, Comisia nu a transmis acest document autorităților franceze și nu îl va lua în considerare în sensul prezentei decizii (7).

| (15) | Franța nu a transmis Comisiei niciuna dintre ofertele menționate la considerentele 11-14. Prin urmare, acestea nu fac obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(15)

Franța nu a transmis Comisiei niciuna dintre ofertele menționate la considerentele 11-14. Prin urmare, acestea nu fac obiectul prezentei decizii.

1.3.   Obiectul prezentei decizii

| (16) | Prezenta decizie se referă exclusiv la majorarea de capital notificată de Franța cu privire la SeaFrance, la două împrumuturi de 99,8 milioane EUR și, respectiv, de [40-70] de milioane EUR în favoarea întreprinderii SeaFrance, precum și ajutorul de salvare, aprobat de Comisie la 18 august 2010. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta decizie se referă exclusiv la majorarea de capital notificată de Franța cu privire la SeaFrance, la două împrumuturi de 99,8 milioane EUR și, respectiv, de [40-70] de milioane EUR în favoarea întreprinderii SeaFrance, precum și ajutorul de salvare, aprobat de Comisie la 18 august 2010.

| (17) | Prezenta decizie nu se referă nici la prelungirea acordului privind gestionarea lichidităților, aprobat de SNCF pentru SeaFrance (SA.31331-2011/NN), nici la finanțarea acordată întreprinderii SeaFrance de către SNCF, în vederea exercitării opțiunii privind nava Berlioz deținută de SeaFrance (SA.31252-2010/NN). La 22 iunie 2011, Comisia a inițiat, cu privire la aceste două măsuri, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie nu se referă nici la prelungirea acordului privind gestionarea lichidităților, aprobat de SNCF pentru SeaFrance (SA.31331-2011/NN), nici la finanțarea acordată întreprinderii SeaFrance de către SNCF, în vederea exercitării opțiunii privind nava Berlioz deținută de SeaFrance (SA.31252-2010/NN). La 22 iunie 2011, Comisia a inițiat, cu privire la aceste două măsuri, procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE.

| (18) | Având în vedere urgența legată de procedura de administrare judiciară – Tribunal de Commerce de Paris trebuind să se pronunțe la data de 25 octombrie 2011 –, prezenta decizie se referă exclusiv la ajutorul de restructurare care, conform planului de restructurare modificat, constă dintr-o recapitalizare și din două împrumuturi, precum și la ajutorul de salvare, autorizat pentru o perioadă limitată. Prin urmare, procedura de investigare rămâne deschisă în ceea ce privește acordul referitor la gestiunea lichidităților (SA.31331-2011/NN) și finanțarea navei Berlioz (SA.31252-2010/NN). |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere urgența legată de procedura de administrare judiciară – Tribunal de Commerce de Paris trebuind să se pronunțe la data de 25 octombrie 2011 –, prezenta decizie se referă exclusiv la ajutorul de restructurare care, conform planului de restructurare modificat, constă dintr-o recapitalizare și din două împrumuturi, precum și la ajutorul de salvare, autorizat pentru o perioadă limitată. Prin urmare, procedura de investigare rămâne deschisă în ceea ce privește acordul referitor la gestiunea lichidităților (SA.31331-2011/NN) și finanțarea navei Berlioz (SA.31252-2010/NN).

II.   DESCRIEREA BENEFICIARULUI

| (19) | SeaFrance este o societate anonimă de drept francez, deținută 100 % de către SNCF Participations S.A, la rândul său o societate anonimă de drept francez, care gestionează participațiile grupului SNCF, ea însăși deținută integral de Société Nationale des Chemins de Fer Français (denumită în continuare „SNCF”), companie publică, industrială și comercială. |
| --- | --- |

(19)

SeaFrance este o societate anonimă de drept francez, deținută 100 % de către SNCF Participations S.A, la rândul său o societate anonimă de drept francez, care gestionează participațiile grupului SNCF, ea însăși deținută integral de Société Nationale des Chemins de Fer Français (denumită în continuare „SNCF”), companie publică, industrială și comercială.

| (20) | SeaFrance furnizează servicii de transport maritim (transport de marfă și de pasageri). SeaFrance operează numai pe ruta Calais - Dover. Cotele sale de piață pe această rută sunt defalcate după cum urmează: | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pasageri (8) | 3 720 | 2 920 |
| Marfă (9) | 770 550 | 550 884 |

(20)

SeaFrance furnizează servicii de transport maritim (transport de marfă și de pasageri). SeaFrance operează numai pe ruta Calais - Dover. Cotele sale de piață pe această rută sunt defalcate după cum urmează:

2007

2010

Pasageri (8)

3 720

2 920

Marfă (9)

770 550

550 884

| (21) | La data notificării, în februarie 2011, a planului de restructurare inițial, flota SeaFrance era alcătuită din următoarele nave:






  — | trei nave de tip feribot mixt ro-ro (sau „navă de pasageri roll-on-roll-off”), care transportă atât pasageri, cât și marfă: navele Rodin, Molière și Berlioz; |
| --- | --- | --- |

(21)

La data notificării, în februarie 2011, a planului de restructurare inițial, flota SeaFrance era alcătuită din următoarele nave:

—

trei nave de tip feribot mixt ro-ro (sau „navă de pasageri roll-on-roll-off”), care transportă atât pasageri, cât și marfă: navele Rodin, Molière și Berlioz;

| — | o navă destinată exclusiv transportului de marfă: Nord Pas-de-Calais; și |
| --- | --- |

—

o navă destinată exclusiv transportului de marfă: Nord Pas-de-Calais; și

| — | (două nave care, în așteptarea cesionării, nu au fost exploatate, și anume Cézanne și Renoir (aceste nave au fost cesionate în iulie 2011). |
| --- | --- |

—

(două nave care, în așteptarea cesionării, nu au fost exploatate, și anume Cézanne și Renoir (aceste nave au fost cesionate în iulie 2011).

| (22) | În decembrie 2009, SeaFrance avea 1 550 de angajați permanenți. |
| --- | --- |

(22)

În decembrie 2009, SeaFrance avea 1 550 de angajați permanenți.

| (23) | SeaFrance efectuează transport de marfă (transport de camioane) și de pasageri (pasageri-pietoni până la sfârșitul anului 2008, automobile, rulote, motociclete și autocare) și oferă, de asemenea, alte servicii, cum ar fi vânzările la bord (10) și servicii de schimb valutar. |
| --- | --- |

(23)

SeaFrance efectuează transport de marfă (transport de camioane) și de pasageri (pasageri-pietoni până la sfârșitul anului 2008, automobile, rulote, motociclete și autocare) și oferă, de asemenea, alte servicii, cum ar fi vânzările la bord (10) și servicii de schimb valutar.

III.   DESCRIEREA MĂSURILOR DE AJUTOR

| (24) | În cadrul planului de restructurare, astfel cum a fost notificat inițial în februarie 2011, (denumit în continuare „planul de restructurare inițial”), ajutorul de restructurare trebuia să cuprindă o majorare de 223 de milioane EUR a capitalului întreprinderii SeaFrance, prin subscriere de către acționarul său unic, societatea SNCF Participations SA. |
| --- | --- |

(24)

În cadrul planului de restructurare, astfel cum a fost notificat inițial în februarie 2011, (denumit în continuare „planul de restructurare inițial”), ajutorul de restructurare trebuia să cuprindă o majorare de 223 de milioane EUR a capitalului întreprinderii SeaFrance, prin subscriere de către acționarul său unic, societatea SNCF Participations SA.

| (25) | Planul inițial de restructurare prevedea, în principal:






  — | o reducere a capacității de la 6 la 4 vapoare; |
| --- | --- | --- |

(25)

Planul inițial de restructurare prevedea, în principal:

—

o reducere a capacității de la 6 la 4 vapoare;

| — | o reconfigurare a ofertei de traversări, ceea ce ar avea drept rezultat o diminuare cu 29,4 % a numărului de traversări pe an comparativ cu structura inițială a ofertei de traversări; |
| --- | --- |

—

o reconfigurare a ofertei de traversări, ceea ce ar avea drept rezultat o diminuare cu 29,4 % a numărului de traversări pe an comparativ cu structura inițială a ofertei de traversări;

| — | suprimarea a 725 de locuri de muncă în echivalent normă întreagă, adică aproape jumătate din forța de muncă existentă în luna decembrie 2009, pentru a se ajunge la un raport între costurile cu personalul/cifra de afaceri de 26 % în 2013. |
| --- | --- |

—

suprimarea a 725 de locuri de muncă în echivalent normă întreagă, adică aproape jumătate din forța de muncă existentă în luna decembrie 2009, pentru a se ajunge la un raport între costurile cu personalul/cifra de afaceri de 26 % în 2013.

| (26) | Planul prevedea, de asemenea, o îmbunătățire a productivității privind vânzările la bord în funcție de numărul de pasageri, modificarea gamei de produse oferite prin catering, redefinirea ofertei denumită „Croisière Bleu marine ”, revizuirea modului de gestionare a spațiului pentru garaje, renunțarea la traversările de persoane (în aplicare de la sfârșitul anului 2008) și eliminarea circuitelor operate pe o singură destinație („tours operating mono destination”). Pe de altă parte, restructurarea a inclus reduceri ale costurilor externe: crearea unei direcții de achiziții pentru raționalizarea procedurilor de achiziții și îmbunătățirea controlului intern (lansarea unui proiect de gestiune a mentenanței asistate de calculator, controlul centralizat al stocurilor la sol și la bord, crearea unui sistem concurențial pentru șantierele navale europene în ceea ce privește atribuirea contractelor și de oprire tehnică a vapoarelor, reducerea cheltuielilor publicitare). |
| --- | --- |

(26)

Planul prevedea, de asemenea, o îmbunătățire a productivității privind vânzările la bord în funcție de numărul de pasageri, modificarea gamei de produse oferite prin catering, redefinirea ofertei denumită „Croisière Bleu marine ”, revizuirea modului de gestionare a spațiului pentru garaje, renunțarea la traversările de persoane (în aplicare de la sfârșitul anului 2008) și eliminarea circuitelor operate pe o singură destinație („tours operating mono destination”). Pe de altă parte, restructurarea a inclus reduceri ale costurilor externe: crearea unei direcții de achiziții pentru raționalizarea procedurilor de achiziții și îmbunătățirea controlului intern (lansarea unui proiect de gestiune a mentenanței asistate de calculator, controlul centralizat al stocurilor la sol și la bord, crearea unui sistem concurențial pentru șantierele navale europene în ceea ce privește atribuirea contractelor și de oprire tehnică a vapoarelor, reducerea cheltuielilor publicitare).

| (27) | Conform planului de restructurare comunicat la 12 septembrie 2011, majorarea capitalului SeaFrance subscris de SNCF trebuia să fie de numai 166,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(27)

Conform planului de restructurare comunicat la 12 septembrie 2011, majorarea capitalului SeaFrance subscris de SNCF trebuia să fie de numai 166,3 milioane EUR.

| (28) | Această majorare de capital trebuia să fie completată cu două împrumuturi, de 99,8 milioane EUR și, respectiv, de [40-70] de milioane EUR, primul pentru finanțarea restructurării propriu-zise a întreprinderii SeaFrance, iar al doilea pentru înlocuirea împrumutului existent legat de nava Molière, astfel încât să se exercite anticipat opțiunea de cumpărare a acestei nave (la începutul anului [...] în loc de sfârșitul anului [...]. Această exercitare anticipată a opțiunii trebuia să permită întreprinderii SeaFrance să dobândească, încă de la sfârșitul anului [...], dreptul de proprietate deplină asupra unei nave cu o valoare estimată la [...] milioane EUR. |
| --- | --- |

(28)

Această majorare de capital trebuia să fie completată cu două împrumuturi, de 99,8 milioane EUR și, respectiv, de [40-70] de milioane EUR, primul pentru finanțarea restructurării propriu-zise a întreprinderii SeaFrance, iar al doilea pentru înlocuirea împrumutului existent legat de nava Molière, astfel încât să se exercite anticipat opțiunea de cumpărare a acestei nave (la începutul anului [...] în loc de sfârșitul anului [...]. Această exercitare anticipată a opțiunii trebuia să permită întreprinderii SeaFrance să dobândească, încă de la sfârșitul anului [...], dreptul de proprietate deplină asupra unei nave cu o valoare estimată la [...] milioane EUR.

| (29) | Aceste două împrumuturi urmau să fie acordate cu o rată a dobânzii de 6,05 % pentru o durată de 12 ani, cu rambursări constante de capital. |
| --- | --- |

(29)

Aceste două împrumuturi urmau să fie acordate cu o rată a dobânzii de 6,05 % pentru o durată de 12 ani, cu rambursări constante de capital.

| (30) | Autoritățile franceze au justificat această rată de 6,05 %:






  1. | prin aplicarea Comunicării Comisiei privind revizuirea metodei de calcul a ratelor de referință și de scont (11) (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”), luând în considerare un nivel ridicat al colateralizării la un rating JRC, adică o marjă de 400 de puncte de bază; și |
| --- | --- | --- |

(30)

Autoritățile franceze au justificat această rată de 6,05 %:

1.

prin aplicarea Comunicării Comisiei privind revizuirea metodei de calcul a ratelor de referință și de scont (11) (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”), luând în considerare un nivel ridicat al colateralizării la un rating JRC, adică o marjă de 400 de puncte de bază; și

| 2. | prin aplicarea de către SNCF, la cererea acesteia, a unei metode prezentate drept „clasică” (12), ajungând-se la o rată cuprinsă între [6,00-6,15]% și [6,00-6,15]% (13), având la bază:






  — | rata de referință EURIBOR pe 12 luni (care, la 1 august 2011, era de 2,18 %); |
| --- | --- | --- |

2.

prin aplicarea de către SNCF, la cererea acesteia, a unei metode prezentate drept „clasică” (12), ajungând-se la o rată cuprinsă între [6,00-6,15]% și [6,00-6,15]% (13), având la bază:

—

rata de referință EURIBOR pe 12 luni (care, la 1 august 2011, era de 2,18 %);

| — | un rating BB- acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance, în baza proiecțiilor financiare pentru perioada 2011-2019 constând din 6 raporturi, și anume „leverage” (14), „gearing” (15), „equity ratio” (16), „interest coverage” (17), „liquidity” (18) și „profitability” (19), evaluate între [0-5/20] și [15-20/20]; și |
| --- | --- |

—

un rating BB- acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance, în baza proiecțiilor financiare pentru perioada 2011-2019 constând din 6 raporturi, și anume „leverage” (14), „gearing” (15), „equity ratio” (16), „interest coverage” (17), „liquidity” (18) și „profitability” (19), evaluate între [0-5/20] și [15-20/20]; și

| — | calcularea unei marje (în speță, [0-5]%), rezultată din combinarea ratingului BB- și a unei rate de pierderi în caz de neplată (sau „Loss Given Default” – pierdere din nerambursare), cuprinsă între [30-40]% și [40-50]%. |
| --- | --- |

—

calcularea unei marje (în speță, [0-5]%), rezultată din combinarea ratingului BB- și a unei rate de pierderi în caz de neplată (sau „Loss Given Default” – pierdere din nerambursare), cuprinsă între [30-40]% și [40-50]%.

| (31) | Pe lângă măsurile deja anunțate în planul inițial de restructurare și cele două împrumuturi, în planul de restructurare comunicat la 12 septembrie 2011 au fost propuse măsuri suplimentare, și anume:






  — | cesionarea unei alte nave, și anume nava de transport marfă Nord Pas-de-Calais, pe lângă cele două vapoare Cézanne și Renoir, cesionate în iulie 2011, conform planului inițial de restructurare; |
| --- | --- | --- |

(31)

Pe lângă măsurile deja anunțate în planul inițial de restructurare și cele două împrumuturi, în planul de restructurare comunicat la 12 septembrie 2011 au fost propuse măsuri suplimentare, și anume:

—

cesionarea unei alte nave, și anume nava de transport marfă Nord Pas-de-Calais, pe lângă cele două vapoare Cézanne și Renoir, cesionate în iulie 2011, conform planului inițial de restructurare;

| — | reducerea unui total de 922 de angajați (în loc de 1 550 angajați în decembrie 2009, adică o reducere de -60 %), astfel încât raportul dintre masa salarială/cifra de afaceri a ajuns la [20-25 %] în 2013 și la [20-25]% în 2019; |
| --- | --- |

—

reducerea unui total de 922 de angajați (în loc de 1 550 angajați în decembrie 2009, adică o reducere de -60 %), astfel încât raportul dintre masa salarială/cifra de afaceri a ajuns la [20-25 %] în 2013 și la [20-25]% în 2019;

| — | diminuarea numărului de traversări pe an cu 5 830 traversări (sau o reducere suplimentară de 2 352 traversări față de planul inițial de restructurare), ceea ce înseamnă o reducere de 37,6 % comparativ cu oferta de traversări din 2007; |
| --- | --- |

—

diminuarea numărului de traversări pe an cu 5 830 traversări (sau o reducere suplimentară de 2 352 traversări față de planul inițial de restructurare), ceea ce înseamnă o reducere de 37,6 % comparativ cu oferta de traversări din 2007;

| — | economii de [1-5] milioane EUR (închiderea a două agenții ale SeaFrance din Calais și Paris, închiderea „call-centers” din Belgia și din Germania, reducerea cheltuielilor de marketing, transferarea tuturor serviciilor la Calais până la sfârșitul anului 2013, renunțarea la certificarea de calitate a navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais și înființarea unui sistem de control automatizat al îmbarcării). |
| --- | --- |

—

economii de [1-5] milioane EUR (închiderea a două agenții ale SeaFrance din Calais și Paris, închiderea „call-centers” din Belgia și din Germania, reducerea cheltuielilor de marketing, transferarea tuturor serviciilor la Calais până la sfârșitul anului 2013, renunțarea la certificarea de calitate a navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais și înființarea unui sistem de control automatizat al îmbarcării).

| (32) | Perioada de restructurare definită în planul de restructurare modificat este de 5 ani, și anume între 2011-2015, în timp ce perioada prevăzută în planul inițial de restructurare includea anul 2019. |
| --- | --- |

(32)

Perioada de restructurare definită în planul de restructurare modificat este de 5 ani, și anume între 2011-2015, în timp ce perioada prevăzută în planul inițial de restructurare includea anul 2019.

| (33) | În conformitate cu planul de restructurare modificat, condițiile prevăzute pentru ambele împrumuturi acordate de SNCF sunt următoarele:






  — | creditele sunt acordate la o rată stabilită la 8,55 % (20); Franța justifică această rată prin trimitere la Comunicarea privind ratele de referință, ținând cont de un nivel de colateralizare normal pentru un rating JRC. Prin urmare, nivelul marjei este stabilit la 650 de puncte de bază; |
| --- | --- | --- |

(33)

În conformitate cu planul de restructurare modificat, condițiile prevăzute pentru ambele împrumuturi acordate de SNCF sunt următoarele:

—

creditele sunt acordate la o rată stabilită la 8,55 % (20); Franța justifică această rată prin trimitere la Comunicarea privind ratele de referință, ținând cont de un nivel de colateralizare normal pentru un rating JRC. Prin urmare, nivelul marjei este stabilit la 650 de puncte de bază;

| — | împrumuturile sunt prevăzute pentru o perioadă de 12 ani; împrumutul de 99,7 milioane EUR poate fi tras în patru tranșe (21), iar cel de [40-70] de milioane EUR, într-o singură tranșă; și |
| --- | --- |

—

împrumuturile sunt prevăzute pentru o perioadă de 12 ani; împrumutul de 99,7 milioane EUR poate fi tras în patru tranșe (21), iar cel de [40-70] de milioane EUR, într-o singură tranșă; și

| — | fiecare tranșă trebuie să fie rambursată în rate anuale constante, până la rambursarea integrală, la sfârșitul anului 2023. |
| --- | --- |

—

fiecare tranșă trebuie să fie rambursată în rate anuale constante, până la rambursarea integrală, la sfârșitul anului 2023.

Celelalte măsuri propuse în planul de restructurare comunicat la 12 septembrie 2011 (a se vedea considerentul 31) au fost incluse în planul de restructurare modificat.

| (34) | Cerințele de finanțare estimate, necesare pentru punerea în aplicare a planului de restructurare modificat, sunt următoarele:






  — | rambursarea liniei de credit acordată de SNCF întreprinderii SeaFrance ([40-70] de milioane EUR); |
| --- | --- | --- |

(34)

Cerințele de finanțare estimate, necesare pentru punerea în aplicare a planului de restructurare modificat, sunt următoarele:

—

rambursarea liniei de credit acordată de SNCF întreprinderii SeaFrance ([40-70] de milioane EUR);

| — | rambursarea lichidităților în temeiul acordului încheiat între SNCF și SeaFrance, de ([40-70] de milioane EUR); |
| --- | --- |

—

rambursarea lichidităților în temeiul acordului încheiat între SNCF și SeaFrance, de ([40-70] de milioane EUR);

| — | fluxurile de numerar de exploatare până în 2017, în afara celor din planul de salvare a locurilor de muncă (denumit în continuare „PSM”), investițiile și creditele existente ([...] milioane EUR); |
| --- | --- |

—

fluxurile de numerar de exploatare până în 2017, în afara celor din planul de salvare a locurilor de muncă (denumit în continuare „PSM”), investițiile și creditele existente ([...] milioane EUR);

| — | acoperirea costurilor aferente PSM ([...] milioane EUR); |
| --- | --- |

—

acoperirea costurilor aferente PSM ([...] milioane EUR);

| — | plățile aferente împrumuturilor, inclusiv creditele pentru navele Rodin, Berlioz și Molière ([...] milioane EUR); |
| --- | --- |

—

plățile aferente împrumuturilor, inclusiv creditele pentru navele Rodin, Berlioz și Molière ([...] milioane EUR);

| — | plățile legate de investiții, și anume, în principal, epuratoarele de gaze („scrubbers”) ([...] milioane EUR); |
| --- | --- |

—

plățile legate de investiții, și anume, în principal, epuratoarele de gaze („scrubbers”) ([...] milioane EUR);

| — | necesarul anual de capital de exploatare (NCE) sau cerințele privind cheltuielile de exploatare neprevăzute ([...] milioane EUR). |
| --- | --- |

—

necesarul anual de capital de exploatare (NCE) sau cerințele privind cheltuielile de exploatare neprevăzute ([...] milioane EUR).

| (35) | Necesarul de finanțare estimat pentru punerea în aplicare a planului de restructurare modificat este stabilit la un total de [...] milioane EUR (cu excepția veniturilor obținute din cesionări):













  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Total |
| Rambursarea creditelor pe termen scurt | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Fluxuri de numerar viitoare (începând cu decembrie 2011) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Plan de protecție a locurilor de muncă rezidual | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Plăți aferente împrumuturilor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Plăți aferente investițiilor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Necesarul anual de capital de exploatare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total necesar de finanțare | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(35)

Necesarul de finanțare estimat pentru punerea în aplicare a planului de restructurare modificat este stabilit la un total de [...] milioane EUR (cu excepția veniturilor obținute din cesionări):

(milioane EUR)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Total

Rambursarea creditelor pe termen scurt

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Fluxuri de numerar viitoare (începând cu decembrie 2011)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Plan de protecție a locurilor de muncă rezidual

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Plăți aferente împrumuturilor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Plăți aferente investițiilor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Necesarul anual de capital de exploatare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total necesar de finanțare

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IV.   MOTIVE PE CARE SE ÎNTEMEIAZĂ INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (36) | Comisia a conchis că măsura notificată reprezenta un ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și a inițiat o investigare aprofundată, din cauza dubiilor cu privire la perspectivele ca întreprinderea să redevină viabilă pe termen lung, în conformitate cu planul de restructurare, precum și cu privire la nivelul contribuției proprii a întreprinderii. De asemenea, Comisia nu era convinsă că măsurile propuse erau adecvate pentru a se limita denaturarea concurenței cauzată de ajutor. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a conchis că măsura notificată reprezenta un ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și a inițiat o investigare aprofundată, din cauza dubiilor cu privire la perspectivele ca întreprinderea să redevină viabilă pe termen lung, în conformitate cu planul de restructurare, precum și cu privire la nivelul contribuției proprii a întreprinderii. De asemenea, Comisia nu era convinsă că măsurile propuse erau adecvate pentru a se limita denaturarea concurenței cauzată de ajutor.

V.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

5.1.   Observațiile părților interesate contestă ajutorul de restructurare

5.1.1.   Plângerea și observațiile P&O

| (37) | La 29 iulie 2011, P&O a comunicat observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii, care completează plângerea sa. |
| --- | --- |

(37)

La 29 iulie 2011, P&O a comunicat observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii, care completează plângerea sa.

| (38) | Argumentele prezentate în plângere și în observațiile P&O sunt următoarele: |
| --- | --- |

(38)

Argumentele prezentate în plângere și în observațiile P&O sunt următoarele:

5.1.1.1   Dificultățile întreprinderii SeaFrance

| (39) | Conform P&O, cota SeaFrance pe piața de profil (22) ar fi scăzut de la 21 % în 2006 la 17 % în 2010, iar coeficientul de încărcare înregistrat de SeaFrance ar fi ajuns de la 63 % în 2008 la 56 % și, respectiv, la 58 % în 2009 și 2010, prin urmare la un nivel neviabil. |
| --- | --- |

(39)

Conform P&O, cota SeaFrance pe piața de profil (22) ar fi scăzut de la 21 % în 2006 la 17 % în 2010, iar coeficientul de încărcare înregistrat de SeaFrance ar fi ajuns de la 63 % în 2008 la 56 % și, respectiv, la 58 % în 2009 și 2010, prin urmare la un nivel neviabil.

| (40) | P&O susține că, de mulți ani, pierderile suferite de SeaFrance depășesc cu mult profiturile obținute (120 de milioane EUR pierderi nete pe toată perioada), ceea ce înseamnă că, mult timp de acum înainte, SeaFrance nu ar putea oferi un profit din investiții acționarilor/investitorilor săi.




















  An | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profiturile/pierderile SeaFrance (23) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 14,8 | –2,4 | –3,0 | –19,0 | 7,9 | 7,27 | –13,6 | –57,7 | –36,0 |
| Sursa: observațiile P&O. |

(40)

P&O susține că, de mulți ani, pierderile suferite de SeaFrance depășesc cu mult profiturile obținute (120 de milioane EUR pierderi nete pe toată perioada), ceea ce înseamnă că, mult timp de acum înainte, SeaFrance nu ar putea oferi un profit din investiții acționarilor/investitorilor săi.

An

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Profiturile/pierderile SeaFrance (23)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

14,8

–2,4

–3,0

–19,0

7,9

7,27

–13,6

–57,7

–36,0

Sursa: observațiile P&O.

| (41) | Dat fiind faptul că majoritatea feriboturilor SeaFrance sunt „ro-ro” („nave mixte, care pot transporta atât pasageri, cât și marfă) și că activitatea privind transportul de pasageri are un caracter eminamente sezonier, ar fi extrem de important ca SeaFrance să nu își îndepărteze clienții care transportă marfă, pe care trebuie să îi asigure că serviciile SeaFrance vor fi furnizate pe tot parcursul anului, în mod fiabil și continuu. |
| --- | --- |

(41)

Dat fiind faptul că majoritatea feriboturilor SeaFrance sunt „ro-ro” („nave mixte, care pot transporta atât pasageri, cât și marfă) și că activitatea privind transportul de pasageri are un caracter eminamente sezonier, ar fi extrem de important ca SeaFrance să nu își îndepărteze clienții care transportă marfă, pe care trebuie să îi asigure că serviciile SeaFrance vor fi furnizate pe tot parcursul anului, în mod fiabil și continuu.

| (42) | Ori, potrivit P&O, în ceea ce privește transportul de marfă, valoarea activelor, reputația SeaFrance și cota sa de piață s-ar fi redus semnificativ, în special din cauza întreruperilor frecvente ale serviciului prestat (greve etc.), a faptului că piața cunoaște dificultățile SeaFrance, precum și din cauza golirii navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais (conform P&O, menținerea unei nave golite ar costa foarte mult, ceea ce arată, în plus, că golirea și păstrarea navelor Cézanne și Renoir în portul Dunkerque ar costa cel puțin 1,09 milioane EUR, respectiv 2,4 milioane EUR). |
| --- | --- |

(42)

Ori, potrivit P&O, în ceea ce privește transportul de marfă, valoarea activelor, reputația SeaFrance și cota sa de piață s-ar fi redus semnificativ, în special din cauza întreruperilor frecvente ale serviciului prestat (greve etc.), a faptului că piața cunoaște dificultățile SeaFrance, precum și din cauza golirii navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais (conform P&O, menținerea unei nave golite ar costa foarte mult, ceea ce arată, în plus, că golirea și păstrarea navelor Cézanne și Renoir în portul Dunkerque ar costa cel puțin 1,09 milioane EUR, respectiv 2,4 milioane EUR).

5.1.1.2   Referitor la compatibilitatea ajutorului

| (43) | P&O furnizează date statistice pentru a demonstra că piața în cauză înregistrează o supracapacitate structurală pe termen lung. Cu toate acestea, în conformitate cu punctul 8 din Comunicarea Comisiei – Orientări comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (24) (denumite în continuare „orientări”), „nu s-ar justifica să se mențină în mod artificial în viață o întreprindere într-un sector cu o supracapacitate structurală pe termen lung sau atunci când întreprinderea nu poate supraviețui fără intervențiile repetate ale statului.” |
| --- | --- |

(43)

P&O furnizează date statistice pentru a demonstra că piața în cauză înregistrează o supracapacitate structurală pe termen lung. Cu toate acestea, în conformitate cu punctul 8 din Comunicarea Comisiei – Orientări comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (24) (denumite în continuare „orientări”), „nu s-ar justifica să se mențină în mod artificial în viață o întreprindere într-un sector cu o supracapacitate structurală pe termen lung sau atunci când întreprinderea nu poate supraviețui fără intervențiile repetate ale statului.”

5.1.1.3   Referitor la dificultățile SeaFrance

| (44) | Cauzele dificultăților pe care le întâmpină întreprinderea SeaFrance sunt următoarele:






  — | excedent de personal, salarii prea mari, nave care nu sunt adaptate pieței; |
| --- | --- | --- |

(44)

Cauzele dificultăților pe care le întâmpină întreprinderea SeaFrance sunt următoarele:

—

excedent de personal, salarii prea mari, nave care nu sunt adaptate pieței;

| — | conducerea nu este suficient de independentă față de stat și de puterea socială pentru a gestiona întreprinderea în mod real, în funcție de piață; |
| --- | --- |

—

conducerea nu este suficient de independentă față de stat și de puterea socială pentru a gestiona întreprinderea în mod real, în funcție de piață;

| — | incapacitatea de a se adapta celor trei componente noi ale pieței: prețul în creștere al combustibilului, o piață care se îndreaptă spre recesiune și presiunea concurențială a Eurotunnel. |
| --- | --- |

—

incapacitatea de a se adapta celor trei componente noi ale pieței: prețul în creștere al combustibilului, o piață care se îndreaptă spre recesiune și presiunea concurențială a Eurotunnel.

| (45) | În fine, conform P&O, este relevant faptul că SeaFrance, oferită spre vânzare pe o perioadă mai mare de trei ani, nu a găsit un cumpărător. |
| --- | --- |

(45)

În fine, conform P&O, este relevant faptul că SeaFrance, oferită spre vânzare pe o perioadă mai mare de trei ani, nu a găsit un cumpărător.

5.1.1.4   Referitor la dificultatea reabilitării pe termen lung

| (46) | Pentru a explica dificultatea reabilitării pe termen lung a întreprinderii SeaFrance, P&O reia, în esență, argumentele expuse deja privind, în special, cotele de piață ale SeaFrance, coeficienții de încărcare ai acesteia și caracterul de întreprindere în dificultate. |
| --- | --- |

(46)

Pentru a explica dificultatea reabilitării pe termen lung a întreprinderii SeaFrance, P&O reia, în esență, argumentele expuse deja privind, în special, cotele de piață ale SeaFrance, coeficienții de încărcare ai acesteia și caracterul de întreprindere în dificultate.

5.1.1.5   Referitor la neadecvarea măsurilor de restructurare internă

| (47) | Singura măsură substanțială propusă de SeaFrance în planul de restructurare inițial ar fi reducerea efectivelor de personal, dar salariile ar rămâne prea mari (raportul dintre cheltuielile salariale și cifra de afaceri de 26 % față de 15 %, conform P&O). Chiar și în cazul unei reduceri suplimentare de 200 de angajați, raportul ar fi de aproximativ 22 %. |
| --- | --- |

(47)

Singura măsură substanțială propusă de SeaFrance în planul de restructurare inițial ar fi reducerea efectivelor de personal, dar salariile ar rămâne prea mari (raportul dintre cheltuielile salariale și cifra de afaceri de 26 % față de 15 %, conform P&O). Chiar și în cazul unei reduceri suplimentare de 200 de angajați, raportul ar fi de aproximativ 22 %.

| (48) | Golirea navelor Manet, Cézanne și Renoir nu ar fi îmbunătățit cu nimic rezultatele (pierderile) din 2008, 2009 și 2010, iar golirea prevăzută în cazul navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais nu ar ameliora semnificativ situația întreprinderii SeaFrance, în special din cauza costurilor de întreținere a navei golite (1,8 milioane EUR pe an). |
| --- | --- |

(48)

Golirea navelor Manet, Cézanne și Renoir nu ar fi îmbunătățit cu nimic rezultatele (pierderile) din 2008, 2009 și 2010, iar golirea prevăzută în cazul navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais nu ar ameliora semnificativ situația întreprinderii SeaFrance, în special din cauza costurilor de întreținere a navei golite (1,8 milioane EUR pe an).

| (49) | Reducerea numărului de traversări invocată de SeaFrance ar fi înșelătoare, întrucât ar fi de numai 10 % și ar proveni din schimbarea flotei (navele Cézanne și Renoir înlocuite cu nava Molière, de dimensiuni mai mari). Golirea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais ar însemna o reducere suplimentară de numai 7 %. |
| --- | --- |

(49)

Reducerea numărului de traversări invocată de SeaFrance ar fi înșelătoare, întrucât ar fi de numai 10 % și ar proveni din schimbarea flotei (navele Cézanne și Renoir înlocuite cu nava Molière, de dimensiuni mai mari). Golirea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais ar însemna o reducere suplimentară de numai 7 %.

| (50) | Propunerile privind îmbunătățirea vânzărilor la bord, a restaurantelor, a subcontractării și a controlului cheltuielilor publicitare s-ar înscrie în practica normală în materie de afaceri, la fel cu a concurenților SeaFrance. |
| --- | --- |

(50)

Propunerile privind îmbunătățirea vânzărilor la bord, a restaurantelor, a subcontractării și a controlului cheltuielilor publicitare s-ar înscrie în practica normală în materie de afaceri, la fel cu a concurenților SeaFrance.

| (51) | Niciuna dintre măsurile propuse nu ar fi adecvată celor trei componente noi ale pieței (recesiune, prețul combustibilului, concurența Eurotunnel) și fluctuațiilor cursului de schimb. |
| --- | --- |

(51)

Niciuna dintre măsurile propuse nu ar fi adecvată celor trei componente noi ale pieței (recesiune, prețul combustibilului, concurența Eurotunnel) și fluctuațiilor cursului de schimb.

5.1.1.6   Referitor la previziunile privind piața pe care se bazează SeaFrance

| (52) | P&O arată că, în conformitate cu planul de restructurare a SeaFrance, aceasta prevede o creștere spectaculoasă a coeficienților de încărcare (de la 58 % la 80 %), pe baza unei creșteri rapide a cererii și/sau pe baza unei creșteri semnificative a cotei sale de piață. |
| --- | --- |

(52)

P&O arată că, în conformitate cu planul de restructurare a SeaFrance, aceasta prevede o creștere spectaculoasă a coeficienților de încărcare (de la 58 % la 80 %), pe baza unei creșteri rapide a cererii și/sau pe baza unei creșteri semnificative a cotei sale de piață.

| (53) | Însă previziunile prezentate de SeaFrance nu ar corespunde în niciun fel previziunilor P&O sau evoluției cotei de piață a SeaFrance, care a scăzut de la 21 % în 2006 la 17 % în 2010. Calitatea ofertei către clienții transportatori de marfă ar trebui să fie afectată de golirea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais, și o parte din clientelă s-ar putea îndrepta către Eurotunnel în perioade de afluență, atunci când SeaFrance s-ar confrunta cu o subcapacitate. |
| --- | --- |

(53)

Însă previziunile prezentate de SeaFrance nu ar corespunde în niciun fel previziunilor P&O sau evoluției cotei de piață a SeaFrance, care a scăzut de la 21 % în 2006 la 17 % în 2010. Calitatea ofertei către clienții transportatori de marfă ar trebui să fie afectată de golirea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais, și o parte din clientelă s-ar putea îndrepta către Eurotunnel în perioade de afluență, atunci când SeaFrance s-ar confrunta cu o subcapacitate.

| (54) | Faptul că măsurile de ajutor nu vor avea efecte decât din 2016, asigurând viabilitatea pe termen lung a întreprinderii numai după 2019, nu ar corespunde punctului 35 din orientări, conform căruia durata planului de restructurare trebuie să fie „cât se poate de scurtă” și „să permită refacerea, într-un termen rezonabil, a viabilității pe termen lung a întreprinderii”. Retragerea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais și desființarea posturilor suplimentare nu ar ameliora în mod semnificativ situația întreprinderii SeaFrance: aceasta ar economisi 6 milioane EUR din costuri salariale și 7 milioane EUR din costurile aferente funcționării navelor (în total, 13 milioane EUR). Cu toate acestea, P&O estimează că SeaFrance ar pierde 50 000 de unități de fraht, adică 5-6 milioane EUR venit din navlu, și că golirea și retragerea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais ar costa 1,8 milioane EUR pe an, dacă nu va exista un cumpărător. |
| --- | --- |

(54)

Faptul că măsurile de ajutor nu vor avea efecte decât din 2016, asigurând viabilitatea pe termen lung a întreprinderii numai după 2019, nu ar corespunde punctului 35 din orientări, conform căruia durata planului de restructurare trebuie să fie „cât se poate de scurtă” și „să permită refacerea, într-un termen rezonabil, a viabilității pe termen lung a întreprinderii”. Retragerea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais și desființarea posturilor suplimentare nu ar ameliora în mod semnificativ situația întreprinderii SeaFrance: aceasta ar economisi 6 milioane EUR din costuri salariale și 7 milioane EUR din costurile aferente funcționării navelor (în total, 13 milioane EUR). Cu toate acestea, P&O estimează că SeaFrance ar pierde 50 000 de unități de fraht, adică 5-6 milioane EUR venit din navlu, și că golirea și retragerea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais ar costa 1,8 milioane EUR pe an, dacă nu va exista un cumpărător.

5.1.1.7   Referitor la măsurile compensatorii

| (55) | Măsurile compensatorii trebuie să se adauge măsurilor care vizează refacerea viabilității întreprinderii și, prin urmare, trebuie să fie separate. Ori, conform autorităților franceze și deciziei de inițiere, ansamblul măsurilor pretinse a fi compensatorii sunt necesare pentru ca întreprinderea să redevină viabilă. Prin urmare, conform P&O, nu există nicio măsură compensatorie. |
| --- | --- |

(55)

Măsurile compensatorii trebuie să se adauge măsurilor care vizează refacerea viabilității întreprinderii și, prin urmare, trebuie să fie separate. Ori, conform autorităților franceze și deciziei de inițiere, ansamblul măsurilor pretinse a fi compensatorii sunt necesare pentru ca întreprinderea să redevină viabilă. Prin urmare, conform P&O, nu există nicio măsură compensatorie.

5.1.1.8   Referitor la contribuția proprie

| (56) | Conform P&O, retragerea navei Manet în 2008 și a navelor Cézanne și Renoir nu ar putea fi considerată contribuție, întrucât aceste retrageri au avut loc cu mult timp înainte de notificarea restructurării, iar valoarea navelor este nesemnificativă comparativ cu suma totală a ajutoarelor de stat, de 400 de milioane EUR, conform P&O. Se pare că autoritățile franceze nu au propus ca vânzarea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais să fie considerată contribuție proprie, iar valoarea acesteia, estimată la 12 milioane EUR, ar fi neglijabilă în raport cu valoarea totală a ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(56)

Conform P&O, retragerea navei Manet în 2008 și a navelor Cézanne și Renoir nu ar putea fi considerată contribuție, întrucât aceste retrageri au avut loc cu mult timp înainte de notificarea restructurării, iar valoarea navelor este nesemnificativă comparativ cu suma totală a ajutoarelor de stat, de 400 de milioane EUR, conform P&O. Se pare că autoritățile franceze nu au propus ca vânzarea navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais să fie considerată contribuție proprie, iar valoarea acesteia, estimată la 12 milioane EUR, ar fi neglijabilă în raport cu valoarea totală a ajutoarelor de stat.

| (57) | P&O recomandă vânzarea și cesionarea-închirierea („sale and lease-back”) navelor întreprinderii SeaFrance, drept contribuție proprie. |
| --- | --- |

(57)

P&O recomandă vânzarea și cesionarea-închirierea („sale and lease-back”) navelor întreprinderii SeaFrance, drept contribuție proprie.

5.1.1.9   Referitor la condițiile de acordare a ajutorului

| (58) | P&O sugerează ca restructurarea SeaFrance să fie supusă, în afara schimbărilor paliative pentru remedierea inadecvărilor și a problemelor expuse, următoarelor condiții:






  — | vânzarea și cesionarea-închirierea navelor mixte asupra cărora SeaFrance are drept de proprietate deplină; |
| --- | --- | --- |

(58)

P&O sugerează ca restructurarea SeaFrance să fie supusă, în afara schimbărilor paliative pentru remedierea inadecvărilor și a problemelor expuse, următoarelor condiții:

—

vânzarea și cesionarea-închirierea navelor mixte asupra cărora SeaFrance are drept de proprietate deplină;

| — | transparența costurilor aferente activelor principale ale SeaFrance (în special cu privire la închirierea navelor); |
| --- | --- |

—

transparența costurilor aferente activelor principale ale SeaFrance (în special cu privire la închirierea navelor);

| — | în perioada de restructurare:






  — | angajamentul de a nu vinde în pierdere; |
| --- | --- | --- |

—

în perioada de restructurare:

—

angajamentul de a nu vinde în pierdere;

| — | angajamentul de a nu extinde flota (în plus față de cele trei nave mixte existente); |
| --- | --- |

—

angajamentul de a nu extinde flota (în plus față de cele trei nave mixte existente);

| — | angajamentul de a limita capacitatea, precum și frecvența traversărilor efectuate de feriboturile mixte; |
| --- | --- |

—

angajamentul de a limita capacitatea, precum și frecvența traversărilor efectuate de feriboturile mixte;

| — | angajamentul Franței și al SNCF de a nu mai acorda ajutoare; |
| --- | --- |

—

angajamentul Franței și al SNCF de a nu mai acorda ajutoare;

| — | angajamentul Franței și al SNCF de a stabili un raport care să demonstreze în mod verificabil că SeaFrance respectă planul de restructurare. |
| --- | --- |

—

angajamentul Franței și al SNCF de a stabili un raport care să demonstreze în mod verificabil că SeaFrance respectă planul de restructurare.

| (59) | În concluzie, P&O a solicitat Comisiei să nu aprobe ajutorul de restructurare. |
| --- | --- |

(59)

În concluzie, P&O a solicitat Comisiei să nu aprobe ajutorul de restructurare.

5.1.2.   Observațiile Eurotunnel

| (60) | La 29 iulie 2011, grupul Eurotunnel S.A. (denumit în continuare „Eurotunnel”) a comunicat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(60)

La 29 iulie 2011, grupul Eurotunnel S.A. (denumit în continuare „Eurotunnel”) a comunicat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (61) | Eurotunnel este sceptic cu privire la posibilitatea creșterii coeficienților de încărcare prevăzuți de SeaFrance. Eurotunnel estimează că strâmtoarea se află de mulți ani la un nivel de supracapacitate. Capacitatea tunelului care trece pe sub Canalul Mânecii este utilizată numai în proporție de 57 %, iar companiile de feriboturi au investit în nave de foarte mare capacitate, crescând în acest fel oferta, care și așa era supracapacitată. Mai mult, Eurotunnel consideră că reducerea flotei SeaFrance de la 6 la 4 nave nu permite reechilibrarea pieței reprezentată de Canalul Mânecii. De altfel, în ianuarie și februarie 2011, SeaFrance a operat cu numai două nave, fără să își reducă traficul său global. Prin urmare, coeficienții de încărcare de 80 % pentru perioada 2011-2019 sunt nerealiști. Conform estimărilor Eurotunnel, ar trebui ca SeaFrance își sporească traficul cu 25 %. Conform articolelor din presă: „[...] pentru recuperarea acestui nivel de trafic a trebuit să reducem prețurile” (25), însă Eurotunnel acuză SeaFrance că de mult timp întreține un război al prețurilor. |
| --- | --- |

(61)

Eurotunnel este sceptic cu privire la posibilitatea creșterii coeficienților de încărcare prevăzuți de SeaFrance. Eurotunnel estimează că strâmtoarea se află de mulți ani la un nivel de supracapacitate. Capacitatea tunelului care trece pe sub Canalul Mânecii este utilizată numai în proporție de 57 %, iar companiile de feriboturi au investit în nave de foarte mare capacitate, crescând în acest fel oferta, care și așa era supracapacitată. Mai mult, Eurotunnel consideră că reducerea flotei SeaFrance de la 6 la 4 nave nu permite reechilibrarea pieței reprezentată de Canalul Mânecii. De altfel, în ianuarie și februarie 2011, SeaFrance a operat cu numai două nave, fără să își reducă traficul său global. Prin urmare, coeficienții de încărcare de 80 % pentru perioada 2011-2019 sunt nerealiști. Conform estimărilor Eurotunnel, ar trebui ca SeaFrance își sporească traficul cu 25 %. Conform articolelor din presă: „[...] pentru recuperarea acestui nivel de trafic a trebuit să reducem prețurile” (25), însă Eurotunnel acuză SeaFrance că de mult timp întreține un război al prețurilor.

| (62) | În fine, Eurotunnel estimează că nu este relevant să se compare coeficienții de încărcare a navelor ro-ro cu ai trenurilor-navetă care trec prin tunelul aflat sub Canalul Mânecii, întrucât aceste trenuri-navetă nu sunt mixte și permit adaptarea în timp real la cererea de trafic. |
| --- | --- |

(62)

În fine, Eurotunnel estimează că nu este relevant să se compare coeficienții de încărcare a navelor ro-ro cu ai trenurilor-navetă care trec prin tunelul aflat sub Canalul Mânecii, întrucât aceste trenuri-navetă nu sunt mixte și permit adaptarea în timp real la cererea de trafic.

| (63) | În ceea ce privește suprataxa pentru combustibil, Eurotunnel afirmă că SeaFrance facturează clienților săi doar o parte din această suprataxă, și anume 8,11 EUR pe traversare, față de 11,62 EUR în cazul P&O și 14,73 EUR în cazul DFDS. Pierderile de venituri înregistrate de SeaFrance ar fi de 1,2 milioane EUR de la începutul anului 2011. |
| --- | --- |

(63)

În ceea ce privește suprataxa pentru combustibil, Eurotunnel afirmă că SeaFrance facturează clienților săi doar o parte din această suprataxă, și anume 8,11 EUR pe traversare, față de 11,62 EUR în cazul P&O și 14,73 EUR în cazul DFDS. Pierderile de venituri înregistrate de SeaFrance ar fi de 1,2 milioane EUR de la începutul anului 2011.

| (64) | Având în vedere disponibilizările de personal de aproximativ 50 %, această scădere a efectivelor ar trebui relativizată, conform Eurotunnel, întrucât o parte a angajaților are posibilitatea de a fi reintegrată grupului SNCF, ceea ce ar avea un impact minim asupra soldului net al capacității forței de muncă din regiune. |
| --- | --- |

(64)

Având în vedere disponibilizările de personal de aproximativ 50 %, această scădere a efectivelor ar trebui relativizată, conform Eurotunnel, întrucât o parte a angajaților are posibilitatea de a fi reintegrată grupului SNCF, ceea ce ar avea un impact minim asupra soldului net al capacității forței de muncă din regiune.

| (65) | În sfârșit, Eurotunnel concluzionează că planul de restructurare este inadecvat și nici nu corespunde cerințelor unor investiții prudente. |
| --- | --- |

(65)

În sfârșit, Eurotunnel concluzionează că planul de restructurare este inadecvat și nici nu corespunde cerințelor unor investiții prudente.

5.1.3.   Observațiile DFDS

| (66) | DFDS a comunicat observațiile sale Comisiei, prin scrisoarea din data de 29 iulie 2011. |
| --- | --- |

(66)

DFDS a comunicat observațiile sale Comisiei, prin scrisoarea din data de 29 iulie 2011.

| (67) | DFDS rămâne sceptică în ceea ce privește capacitatea SeaFrance de a redeveni viabilă din punct de vedere economic pe termen lung, din cauza inadecvării măsurilor de restructurare, comparativ cu situația sa financiară actuală. DFDS este preocupată de efectele acestor noi măsuri de ajutor asupra concurenței pe piața de profil. |
| --- | --- |

(67)

DFDS rămâne sceptică în ceea ce privește capacitatea SeaFrance de a redeveni viabilă din punct de vedere economic pe termen lung, din cauza inadecvării măsurilor de restructurare, comparativ cu situația sa financiară actuală. DFDS este preocupată de efectele acestor noi măsuri de ajutor asupra concurenței pe piața de profil.

| (68) | Prin e-mailul din 23 septembrie 2011, DFDS a adresat Comisiei observații privind planul de restructurare a SeaFrance. |
| --- | --- |

(68)

Prin e-mailul din 23 septembrie 2011, DFDS a adresat Comisiei observații privind planul de restructurare a SeaFrance.

| (69) | Acest document a ajuns la Comisie în afara termenului în care părțile interesate își puteau prezenta observațiile, și anume în 15 de zile de la data publicării deciziei de inițiere a procedurii. În plus, documentul nu aduce elemente noi. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența, Comisia nu a transmis acest document autorităților franceze și nu îl va lua în considerare în sensul prezentei decizii (26). |
| --- | --- |

(69)

Acest document a ajuns la Comisie în afara termenului în care părțile interesate își puteau prezenta observațiile, și anume în 15 de zile de la data publicării deciziei de inițiere a procedurii. În plus, documentul nu aduce elemente noi. Prin urmare, în conformitate cu jurisprudența, Comisia nu a transmis acest document autorităților franceze și nu îl va lua în considerare în sensul prezentei decizii (26).

5.1.4.   Observațiile formulate de CLdN

| (70) | La 29 iulie 2011, grupul CLdN (denumit în continuare „CLdN”) a transmis Comisiei observațiile sale. |
| --- | --- |

(70)

La 29 iulie 2011, grupul CLdN (denumit în continuare „CLdN”) a transmis Comisiei observațiile sale.

| (71) | CLdN este o societate de transport cu sediul în Luxemburg, care își desfășoară activitatea în special în transportul de mărfuri cu nave de transport marfă („roll-on/roll-off” sau „ro-ro”) sau cu nave de pasageri ropax pe Canalul Mânecii și în Marea Nordului între, pe de o parte, Belgia și Țările de Jos și, pe de altă parte, Regatul Unit, Irlanda, Suedia și Danemarca. |
| --- | --- |

(71)

CLdN este o societate de transport cu sediul în Luxemburg, care își desfășoară activitatea în special în transportul de mărfuri cu nave de transport marfă („roll-on/roll-off” sau „ro-ro”) sau cu nave de pasageri ropax pe Canalul Mânecii și în Marea Nordului între, pe de o parte, Belgia și Țările de Jos și, pe de altă parte, Regatul Unit, Irlanda, Suedia și Danemarca.

| (72) | CLdN se consideră ca fiind un concurent pentru SeaFrance, care ar fi afectat foarte mult de consecințele negative ale măsurilor aplicate de SNCF în favoarea filialei sale, SeaFrance, ca urmare a proximității geografice a rutelor exploatate de CLdN, și anume Ipswich - Rotterdam și Purfleet - Zeebrugge. |
| --- | --- |

(72)

CLdN se consideră ca fiind un concurent pentru SeaFrance, care ar fi afectat foarte mult de consecințele negative ale măsurilor aplicate de SNCF în favoarea filialei sale, SeaFrance, ca urmare a proximității geografice a rutelor exploatate de CLdN, și anume Ipswich - Rotterdam și Purfleet - Zeebrugge.

| (73) | Astfel, CLdN consideră că măsurile puse în aplicare vor avea foarte probabil efecte anticoncurențiale asupra transportului de marfă nu numai pe ruta Calais-Dover, ci și pe rutele învecinate dintre Regatul Unit și Belgia. CLdN consideră că efectele negative ale acestor măsuri nu sunt compensate suficient de măsurile compensatorii și de contribuția proprie propuse în planul de restructurare. Dimpotrivă, aceste măsuri nu ar face decât să mențină pe piață o întreprindere în dificultate, incapabilă de a-și reduce costurile de bază, și i-ar permite să pună în aplicare o creștere a capacităților sale pe o piață care se confruntă deja cu o capacitate excedentară. |
| --- | --- |

(73)

Astfel, CLdN consideră că măsurile puse în aplicare vor avea foarte probabil efecte anticoncurențiale asupra transportului de marfă nu numai pe ruta Calais-Dover, ci și pe rutele învecinate dintre Regatul Unit și Belgia. CLdN consideră că efectele negative ale acestor măsuri nu sunt compensate suficient de măsurile compensatorii și de contribuția proprie propuse în planul de restructurare. Dimpotrivă, aceste măsuri nu ar face decât să mențină pe piață o întreprindere în dificultate, incapabilă de a-și reduce costurile de bază, și i-ar permite să pună în aplicare o creștere a capacităților sale pe o piață care se confruntă deja cu o capacitate excedentară.

| (74) | Conform CLdN, măsurile în cauză vor diminua viabilitatea concurenților existenți, în același timp menținând pe piață capacități de transport care, în mod normal, ar fi trebuit să dispară. Nu ar fi realist să se creadă că SeaFrance va putea atinge un coeficient de încărcare de 80 %, în afara cazului în care utilizează ajutoarele pentru reducerea agresivă a prețurilor și pentru a lua cote de piață de la concurenți. Ori, această strategie nu ar fi sustenabilă pentru SeaFrance din punct de vedere economic pe termen mediu sau lung și ar fi dăunătoare pentru concurenții săi direcți, și anume P&O și Eurotunnel, care operează pe aceeași rută Calais-Dover, dar și pentru CLdN, în timp. |
| --- | --- |

(74)

Conform CLdN, măsurile în cauză vor diminua viabilitatea concurenților existenți, în același timp menținând pe piață capacități de transport care, în mod normal, ar fi trebuit să dispară. Nu ar fi realist să se creadă că SeaFrance va putea atinge un coeficient de încărcare de 80 %, în afara cazului în care utilizează ajutoarele pentru reducerea agresivă a prețurilor și pentru a lua cote de piață de la concurenți. Ori, această strategie nu ar fi sustenabilă pentru SeaFrance din punct de vedere economic pe termen mediu sau lung și ar fi dăunătoare pentru concurenții săi direcți, și anume P&O și Eurotunnel, care operează pe aceeași rută Calais-Dover, dar și pentru CLdN, în timp.

| (75) | În sfârșit, CLdN subliniază că reducerile de efective prevăzute în planul de restructurare sunt inadecvate (acestea nu ar permite în nicun caz ca SeaFrance să ajungă la raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri al concurenților săi), precum și faptul că nivelul costurilor disponibilizării va fi scăzut în raport cu o restructurare clasică, întrucât SNCF va prelua numeroși angajați ai SeaFrance. |
| --- | --- |

(75)

În sfârșit, CLdN subliniază că reducerile de efective prevăzute în planul de restructurare sunt inadecvate (acestea nu ar permite în nicun caz ca SeaFrance să ajungă la raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri al concurenților săi), precum și faptul că nivelul costurilor disponibilizării va fi scăzut în raport cu o restructurare clasică, întrucât SNCF va prelua numeroși angajați ai SeaFrance.

| (76) | În consecință, CLdN susține adoptarea unei decizii negative de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

(76)

În consecință, CLdN susține adoptarea unei decizii negative de către Comisia Europeană.

5.2.   Observațiile părților interesate în favoarea ajutorului de restructurare

5.2.1.   Observațiile formulate de SNCF

| (77) | La 29 iulie 2011, SNCF a transmis observațiile sale Comisiei, care corespund observațiilor prezentate de autoritățile franceze (a se vedea secțiunea VI). |
| --- | --- |

(77)

La 29 iulie 2011, SNCF a transmis observațiile sale Comisiei, care corespund observațiilor prezentate de autoritățile franceze (a se vedea secțiunea VI).

5.2.2.   Observațiile unui operator economic care dorește să își păstreze anonimatul

| (78) | La 30 iulie 2011, un operator economic care a dorit să își păstreze anonimatul a prezentat observațiile sale Comisiei. |
| --- | --- |

(78)

La 30 iulie 2011, un operator economic care a dorit să își păstreze anonimatul a prezentat observațiile sale Comisiei.

| (79) | În primul rând, acesta reamintește principalele caracteristici ale pieței transportului pe Canalul Mânecii, concluzia operatorului economic fiind că SeaFrance s-a confruntat cu dificultăți din cauza concurenței puternice între armatori și Eurotunnel, a inflației prețului la carburant și a volatilității cursului lirei sterline și că, mai mult decât atât, aceste dificultăți pun în pericol viabilitatea pe termen lung a întreprinderilor P&O și DFDS. |
| --- | --- |

(79)

În primul rând, acesta reamintește principalele caracteristici ale pieței transportului pe Canalul Mânecii, concluzia operatorului economic fiind că SeaFrance s-a confruntat cu dificultăți din cauza concurenței puternice între armatori și Eurotunnel, a inflației prețului la carburant și a volatilității cursului lirei sterline și că, mai mult decât atât, aceste dificultăți pun în pericol viabilitatea pe termen lung a întreprinderilor P&O și DFDS.

| (80) | Operatorul în cauză consideră că dificultățile SeaFrance sunt mai ales structurale (coeficient de angajare a forței de muncă prea ridicat și organizare prea rigidă), dar că recapitalizarea, combinată cu restructurarea SeaFrance și cu o flotă menținută la 4 vapoare pot asigura viabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(80)

Operatorul în cauză consideră că dificultățile SeaFrance sunt mai ales structurale (coeficient de angajare a forței de muncă prea ridicat și organizare prea rigidă), dar că recapitalizarea, combinată cu restructurarea SeaFrance și cu o flotă menținută la 4 vapoare pot asigura viabilitatea pe termen lung a societății.

| (81) | Operatorul estimează că dispariția SeaFrance ar cauza un dublu monopol între Eurotunnel și P&O. Pe de altă parte, mulți dintre transportatorii rutieri lucrează cu cel puțin 2 armatori, astfel încât să garanteze flexibilitatea orarelor și rentabilitatea camioanelor lor. |
| --- | --- |

(81)

Operatorul estimează că dispariția SeaFrance ar cauza un dublu monopol între Eurotunnel și P&O. Pe de altă parte, mulți dintre transportatorii rutieri lucrează cu cel puțin 2 armatori, astfel încât să garanteze flexibilitatea orarelor și rentabilitatea camioanelor lor.

| (82) | Potrivit operatorului în cauză, dacă SeaFrance ar dispărea, capacitatea celorlalți doi armatori nu ar fi suficientă pentru a asigura traficul pe strâmtoare. Conform operatorului care a dorit să își păstreze anonimatul, Eurotunnel a ajuns aproape la capacitatea maximă și, prin urmare, nu ar putea absorbi decât o mică parte din traficul SeaFrance. „Supracapacitatea constatată astăzi în strâmtoare este [...] foarte relativă și nu ar trebui să constituie o problemă gravă”, întrucât, de îndată ce apare o problemă la un armator sau în porturi, acest lucru are drept consecință congestionarea porturilor Calais, Dover și Dunkerque. |
| --- | --- |

(82)

Potrivit operatorului în cauză, dacă SeaFrance ar dispărea, capacitatea celorlalți doi armatori nu ar fi suficientă pentru a asigura traficul pe strâmtoare. Conform operatorului care a dorit să își păstreze anonimatul, Eurotunnel a ajuns aproape la capacitatea maximă și, prin urmare, nu ar putea absorbi decât o mică parte din traficul SeaFrance. „Supracapacitatea constatată astăzi în strâmtoare este [...] foarte relativă și nu ar trebui să constituie o problemă gravă”, întrucât, de îndată ce apare o problemă la un armator sau în porturi, acest lucru are drept consecință congestionarea porturilor Calais, Dover și Dunkerque.

| (83) | Pe de altă parte, o singură navă de marfă în strâmtoare, exploatată de P&O, nu ar garanta capacitatea de transport necesară și ar cauza o denaturare a pieței în favoarea P&O, care ar deține astfel monopolul transportului de produse periculoase. |
| --- | --- |

(83)

Pe de altă parte, o singură navă de marfă în strâmtoare, exploatată de P&O, nu ar garanta capacitatea de transport necesară și ar cauza o denaturare a pieței în favoarea P&O, care ar deține astfel monopolul transportului de produse periculoase.

| (84) | Conform operatorului în cauză, la originea deteriorării prețurilor este P&O; acest operator are încredere că SeaFrance poate redeveni viabilă, datorită calității modului de gestionare a companiei (calitatea cooperării cu agenții săi), a flotei sale moderne și capabile să funcționeze cel puțin 10 ani, precum și datorită faptului că personalul SeaFrance este puternic motivat. |
| --- | --- |

(84)

Conform operatorului în cauză, la originea deteriorării prețurilor este P&O; acest operator are încredere că SeaFrance poate redeveni viabilă, datorită calității modului de gestionare a companiei (calitatea cooperării cu agenții săi), a flotei sale moderne și capabile să funcționeze cel puțin 10 ani, precum și datorită faptului că personalul SeaFrance este puternic motivat.

5.2.3.   Observațiile întreprinderilor de transport rutier

| (85) | Prin scrisorile din 26, 27 și 28 iulie 2011, cinci întreprinderi de transport rutier și asociații reprezentative (Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd și Road Haulage Association International Group) au comunicat observațiile lor Comisiei. |
| --- | --- |

(85)

Prin scrisorile din 26, 27 și 28 iulie 2011, cinci întreprinderi de transport rutier și asociații reprezentative (Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd și Road Haulage Association International Group) au comunicat observațiile lor Comisiei.

| (86) | Aceste cinci companii, precum și asociațiile, își exprimă îngrijorarea în cazul dispariției SeaFrance. Potrivit acestora, dispariția SeaFrance ar avea drept rezultat, pe de o parte, crearea unui oligopol pe piața transportului pe canalul Mânecii, consecința fiind o scădere a calității serviciilor și creșterea prețurilor și, pe de altă parte, un risc în ceea ce privește capacitatea operatorilor care rămân pe piață de a reuși să facă față volumului de marfă, în special în cazul în care unul dintre ei ar fi în imposibilitatea de a asigura acest serviciu. |
| --- | --- |

(86)

Aceste cinci companii, precum și asociațiile, își exprimă îngrijorarea în cazul dispariției SeaFrance. Potrivit acestora, dispariția SeaFrance ar avea drept rezultat, pe de o parte, crearea unui oligopol pe piața transportului pe canalul Mânecii, consecința fiind o scădere a calității serviciilor și creșterea prețurilor și, pe de altă parte, un risc în ceea ce privește capacitatea operatorilor care rămân pe piață de a reuși să facă față volumului de marfă, în special în cazul în care unul dintre ei ar fi în imposibilitatea de a asigura acest serviciu.

| (87) | Aceste companii și asociații se tem că, în cazul în care SeaFrance ar renunța la nava sa de transport marfă, și anume Nord-Pas-de-Calais, va apărea de facto un monopol al P&O în sectorul transportului de produse periculoase care nu pot fi transportate prin tunel sau cu un feribot mixt. |
| --- | --- |

(87)

Aceste companii și asociații se tem că, în cazul în care SeaFrance ar renunța la nava sa de transport marfă, și anume Nord-Pas-de-Calais, va apărea de facto un monopol al P&O în sectorul transportului de produse periculoase care nu pot fi transportate prin tunel sau cu un feribot mixt.

5.2.4.   Observațiile tour-operatorilor și ale agențiilor de turism

| (88) | Numeroase agenții de turism și tour-operatori și-au exprimat îngrijorarea cu privire la o eventuală dispariție a SeaFrance (a se vedea lista din tabelul de la prezentul considerent):






  Data observațiilor | Denumirea părților interesate |
| --- | --- | --- |
| 26.7.2011 | 4 observații distincte: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure |
| 27.7.2011 | 5 observații distincte: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd |
| 28.7.2011 | 2 observații distincte: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd |
| 29.7.2011 | Bartletts Battlefield Journeys Ltd |

(88)

Numeroase agenții de turism și tour-operatori și-au exprimat îngrijorarea cu privire la o eventuală dispariție a SeaFrance (a se vedea lista din tabelul de la prezentul considerent):

Data observațiilor

Denumirea părților interesate

26.7.2011

4 observații distincte: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure

27.7.2011

5 observații distincte: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd

28.7.2011

2 observații distincte: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd

29.7.2011

Bartletts Battlefield Journeys Ltd

| (89) | Conform acestora, dispariția SeaFrance ar avea drept rezultat, pe de o parte, apariția unui oligopol pe piața transportului pe Canalul Mânecii, ceea ce ar avea drept consecință scăderea calității serviciilor și creșterea prețurilor și, pe de altă parte, un risc privind capacitatea operatorilor care rămân pe piață de a face față volumului de pasageri, în special în cazul în care unul dintre ei ar fi în imposibilitatea de a asigura acest serviciu. |
| --- | --- |

(89)

Conform acestora, dispariția SeaFrance ar avea drept rezultat, pe de o parte, apariția unui oligopol pe piața transportului pe Canalul Mânecii, ceea ce ar avea drept consecință scăderea calității serviciilor și creșterea prețurilor și, pe de altă parte, un risc privind capacitatea operatorilor care rămân pe piață de a face față volumului de pasageri, în special în cazul în care unul dintre ei ar fi în imposibilitatea de a asigura acest serviciu.

5.2.5.   Observațiile Camerei de Comerț și Industrie din Côte d’Opale

| (90) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Camera de Comerț și Industrie Côte d’Opale (denumită în continuare „CCI”) a transmis Comisiei observațiile sale. CCI precizează că este o instituție publică a cărei misiune este de a contribui la dezvoltarea economică, la atractivitatea și la susținerea întreprinderilor în regiunea Nord Pas-de-Calais. CCI este, de asemenea, concesionarul portului Calais și, în această calitate, exploatează acest port. |
| --- | --- |

(90)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Camera de Comerț și Industrie Côte d’Opale (denumită în continuare „CCI”) a transmis Comisiei observațiile sale. CCI precizează că este o instituție publică a cărei misiune este de a contribui la dezvoltarea economică, la atractivitatea și la susținerea întreprinderilor în regiunea Nord Pas-de-Calais. CCI este, de asemenea, concesionarul portului Calais și, în această calitate, exploatează acest port.

| (91) | În primul rând, CCI reamintește rolul esențial pe care îl îndeplinește SeaFrance în dezvoltarea portului Calais. La sfârșitul anului 2008, SeaFrance avea 1 600 de angajați, majoritatea acestora fiind stabiliți în regiunea Nord Pas-de-Calais. De asemenea, SeaFrance contribuie la veniturile portului Calais pentru serviciile aduse navelor și transportului de marfă. De asemenea, în 2008 SeaFrance era cel mai mare achizitor de produse/servicii neportuare, echivalentul anual a 130 de milioane EUR pentru furnituri, servicii, consumabile, reparații și mentenanță, din care aproximativ 36 % în regiunea Nord Pas-de-Calais. CCI adaugă faptul că portul Calais are un rol primordial în dezvoltarea economică a regiunii Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

(91)

În primul rând, CCI reamintește rolul esențial pe care îl îndeplinește SeaFrance în dezvoltarea portului Calais. La sfârșitul anului 2008, SeaFrance avea 1 600 de angajați, majoritatea acestora fiind stabiliți în regiunea Nord Pas-de-Calais. De asemenea, SeaFrance contribuie la veniturile portului Calais pentru serviciile aduse navelor și transportului de marfă. De asemenea, în 2008 SeaFrance era cel mai mare achizitor de produse/servicii neportuare, echivalentul anual a 130 de milioane EUR pentru furnituri, servicii, consumabile, reparații și mentenanță, din care aproximativ 36 % în regiunea Nord Pas-de-Calais. CCI adaugă faptul că portul Calais are un rol primordial în dezvoltarea economică a regiunii Pas-de-Calais.

| (92) | Conform CCI, dispariția SeaFrance ar afecta semnificativ dezvoltarea portului Calais din cauza pierderii de locuri de muncă și de venituri directe și indirecte generate de întreprindere. Regiunea Nord Pas-de-Calais a aprobat, de asemenea, implementarea proiectului „Port 2015”, care prevede extinderea portului, construirea unui nou bazin portuar și ameliorarea structurilor existente. Acest proiect este întemeiat pe planuri de activități care ar putea fi grav afectate în cazul dispariției SeaFrance. |
| --- | --- |

(92)

Conform CCI, dispariția SeaFrance ar afecta semnificativ dezvoltarea portului Calais din cauza pierderii de locuri de muncă și de venituri directe și indirecte generate de întreprindere. Regiunea Nord Pas-de-Calais a aprobat, de asemenea, implementarea proiectului „Port 2015”, care prevede extinderea portului, construirea unui nou bazin portuar și ameliorarea structurilor existente. Acest proiect este întemeiat pe planuri de activități care ar putea fi grav afectate în cazul dispariției SeaFrance.

| (93) | Pe de altă parte, CCI este îngrijorat că ar putea să apară un dublu monopol Eurotunnel-P&O, ceea ce ar avea un impact negativ asupra prețurilor și serviciilor, dacă SeaFrance ar dispărea. |
| --- | --- |

(93)

Pe de altă parte, CCI este îngrijorat că ar putea să apară un dublu monopol Eurotunnel-P&O, ceea ce ar avea un impact negativ asupra prețurilor și serviciilor, dacă SeaFrance ar dispărea.

| (94) | CCI conchide că menținerea activității SeaFrance este necesară în contextul concurențial actual, cu atât mai mult cu cât se prevede că traficul va fi în creștere, în special în sectorul transportului de marfă. |
| --- | --- |

(94)

CCI conchide că menținerea activității SeaFrance este necesară în contextul concurențial actual, cu atât mai mult cu cât se prevede că traficul va fi în creștere, în special în sectorul transportului de marfă.

5.2.6.   Observațiile sindicatului CFDT

| (95) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Syndicat Maritime Nord (denumit în continuare „SMN”), care face parte din CFDT, a comunicat Comisiei observațiile sale. |
| --- | --- |

(95)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2011, Syndicat Maritime Nord (denumit în continuare „SMN”), care face parte din CFDT, a comunicat Comisiei observațiile sale.

| (96) | SMN subliniază în primul rând că, de la înființarea sa, în 1996, SeaFrance nu a fost niciodată recapitalizată de către acționarul său unic, SNCF. Prin urmare, SeaFrance a trebuit să suporte reînnoirea flotei sale din capitalul propriu, ceea ce a afectat grav lichiditatea întreprinderii. |
| --- | --- |

(96)

SMN subliniază în primul rând că, de la înființarea sa, în 1996, SeaFrance nu a fost niciodată recapitalizată de către acționarul său unic, SNCF. Prin urmare, SeaFrance a trebuit să suporte reînnoirea flotei sale din capitalul propriu, ceea ce a afectat grav lichiditatea întreprinderii.

| (97) | SMN menționează, de asemenea, neconcordanțele dintre legislația socială britanică și legislația franceză (durata programului de muncă este mai mare în Regatul Unit, necompensată în întregime prin echipaje mai puțin numeroase în Franța). În ceea ce privește raportul dintre cheltuielile de personal/cifra de afaceri, SMN insistă asupra faptului că SeaFrance nu este în favoarea unei politici a prețurilor scăzute și compensează acest lucru prin calitatea serviciilor oferite. De asemenea, SMN reamintește faptul că, de vreme ce cotele de piață ale SeaFrance sunt cu mult în urma cotelor liderilor de piață, atât în domeniul transportului de marfă, cât și al transportului de pasageri, SeaFrance are un impact scăzut asupra nivelului prețurilor. |
| --- | --- |

(97)

SMN menționează, de asemenea, neconcordanțele dintre legislația socială britanică și legislația franceză (durata programului de muncă este mai mare în Regatul Unit, necompensată în întregime prin echipaje mai puțin numeroase în Franța). În ceea ce privește raportul dintre cheltuielile de personal/cifra de afaceri, SMN insistă asupra faptului că SeaFrance nu este în favoarea unei politici a prețurilor scăzute și compensează acest lucru prin calitatea serviciilor oferite. De asemenea, SMN reamintește faptul că, de vreme ce cotele de piață ale SeaFrance sunt cu mult în urma cotelor liderilor de piață, atât în domeniul transportului de marfă, cât și al transportului de pasageri, SeaFrance are un impact scăzut asupra nivelului prețurilor.

| (98) | SMN estimează că impactul negativ al scăderii lirei sterline continuă să se reducă, întrucât cheltuielile, în special cele tehnice, sunt exprimate în cea mai mare parte în lire sterline. |
| --- | --- |

(98)

SMN estimează că impactul negativ al scăderii lirei sterline continuă să se reducă, întrucât cheltuielile, în special cele tehnice, sunt exprimate în cea mai mare parte în lire sterline.

| (99) | SMN consideră că SeaFrance a redus deja substanțial numărul de traversări și capacitățile de transport începând din 2009 (-30 % ca frecvență și -25 % ca volum) și cu cele 4 nave pe care le exploatează în prezent, SeaFrance a ajuns la dimensiunea minimă de natură să îi permită o frecvență a rotației suficientă pentru a rămâne credibilă. |
| --- | --- |

(99)

SMN consideră că SeaFrance a redus deja substanțial numărul de traversări și capacitățile de transport începând din 2009 (-30 % ca frecvență și -25 % ca volum) și cu cele 4 nave pe care le exploatează în prezent, SeaFrance a ajuns la dimensiunea minimă de natură să îi permită o frecvență a rotației suficientă pentru a rămâne credibilă.

| (100) | În fine, SMN reamintește că angajații SeaFrance nu ar înțelege de ce Comisia nu ține cont de consecințele restructurărilor succesive efectuate, nu doar în ceea ce privește condițiile de muncă, ci și în ceea ce privește nivelul forței de muncă la SeaFrance, dar și în regiunea Calais, care este una dintre cele mai afectate din Franța. |
| --- | --- |

(100)

În fine, SMN reamintește că angajații SeaFrance nu ar înțelege de ce Comisia nu ține cont de consecințele restructurărilor succesive efectuate, nu doar în ceea ce privește condițiile de muncă, ci și în ceea ce privește nivelul forței de muncă la SeaFrance, dar și în regiunea Calais, care este una dintre cele mai afectate din Franța.

VI.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI

6.1   Observații privind cauzele generale ale dificultăților SeaFrance

| (101) | Având în vedere dificultățile SeaFrance, autoritățile franceze precizează că elementele comunicate de P&O sunt în mare parte eronate și că, în contradicție cu rezultatele înregistrate de SeaFrance, astfel cum au fost prezentate de P&O - care conțin erori în legătură cu anii 2002, 2004, 2005 și 2006 (a se vedea considerentul 40), pierderile cumulate de SeaFrance între 1996 și 2010 se ridică la -154,4 milioane EUR, și nu la -169 de milioane EUR. Autoritățile franceze au comunicat tabelul de mai jos, în care sunt rectificate erorile care apar în tabelul prezentat de P&O în plângerea sa:




















  An | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profiturile/pierderile SeaFrance (27) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 26,2 | –2,4 | 4,9 | –9,3 | 7,9 | 15,4 | –20,9 | –57,7 | –36,2 |

(101)

Având în vedere dificultățile SeaFrance, autoritățile franceze precizează că elementele comunicate de P&O sunt în mare parte eronate și că, în contradicție cu rezultatele înregistrate de SeaFrance, astfel cum au fost prezentate de P&O - care conțin erori în legătură cu anii 2002, 2004, 2005 și 2006 (a se vedea considerentul 40), pierderile cumulate de SeaFrance între 1996 și 2010 se ridică la -154,4 milioane EUR, și nu la -169 de milioane EUR. Autoritățile franceze au comunicat tabelul de mai jos, în care sunt rectificate erorile care apar în tabelul prezentat de P&O în plângerea sa:

An

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Profiturile/pierderile SeaFrance (27)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

26,2

–2,4

4,9

–9,3

7,9

15,4

–20,9

–57,7

–36,2

| (102) | Autoritățile franceze contestă cauzele dificultăților SeaFrance prezentate de P&O, și anume, valoarea fondului de comerț, reputația și cota de piață a SeaFrance, scăderea semnificativă a transportului de mărfuri, în special din cauza întreruperilor frecvente a serviciilor și a faptului că piața cunoaște dificultățile cu care se confruntă SeaFrance (a se vedea considerentul 42). Autoritățile franceze prezintă drept argument observațiile clienților companiei SeaFrance, în care se evidențiază calitatea serviciilor furnizate de companie și progresele înregistrate în ultimii ani pentru îmbunătățirea calității serviciilor furnizate (a se vedea considerentele 85-89). |
| --- | --- |

(102)

Autoritățile franceze contestă cauzele dificultăților SeaFrance prezentate de P&O, și anume, valoarea fondului de comerț, reputația și cota de piață a SeaFrance, scăderea semnificativă a transportului de mărfuri, în special din cauza întreruperilor frecvente a serviciilor și a faptului că piața cunoaște dificultățile cu care se confruntă SeaFrance (a se vedea considerentul 42). Autoritățile franceze prezintă drept argument observațiile clienților companiei SeaFrance, în care se evidențiază calitatea serviciilor furnizate de companie și progresele înregistrate în ultimii ani pentru îmbunătățirea calității serviciilor furnizate (a se vedea considerentele 85-89).

| (103) | Ca răspuns la argumentele susținute de companiile concurente cu SeaFrance, conform cărora efectivele companiei sunt supradimensionate, autoritățile franceze reamintesc că SeaFrance a redus semnificativ personalul, prin suprimarea a aproximativ 725 de posturi, prin această măsură drastică urmărindu-se ca raportul dintre cheltuieli cu personalul/cifra de afaceri să ajungă la 26 % în 2013. Acest raport ar rămâne puțin mai ridicat decât cele obținute de Eurotunnel și Irish Ferries. Totuși, activitățile SeaFrance se vor deosebi destul de vizibil, din punct de vedere al punerii în aplicare, de activitățile îndeplinite de entitatea care gestionează Eurotunnel, cu un raport de 22,5 % în 2010, și nu se poate preconiza, în contextul pavilionului francez, că SeaFrance va reuși să obțină un raport așa de scăzut ca Irish Ferries, navele acesteia fiind armate sub pavilion cipriot. Autoritățile franceze consideră că, având în vedere efortul considerabil depus de SeaFrance în ceea ce privește disponibilizările, raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri de 26 % este suficient și permite întreprinderii SeaFrance să rămână competitivă. Acestea precizează că nivelul salariilor plătite de SeaFrance rezultă din legislația socială franceză, care este mai protectoare decât cea a statelor în care se află concurenții SeaFrance, în special mai protectoare decât legislația Regatului Unit, cu precădere în ceea ce privește salariul minim. |
| --- | --- |

(103)

Ca răspuns la argumentele susținute de companiile concurente cu SeaFrance, conform cărora efectivele companiei sunt supradimensionate, autoritățile franceze reamintesc că SeaFrance a redus semnificativ personalul, prin suprimarea a aproximativ 725 de posturi, prin această măsură drastică urmărindu-se ca raportul dintre cheltuieli cu personalul/cifra de afaceri să ajungă la 26 % în 2013. Acest raport ar rămâne puțin mai ridicat decât cele obținute de Eurotunnel și Irish Ferries. Totuși, activitățile SeaFrance se vor deosebi destul de vizibil, din punct de vedere al punerii în aplicare, de activitățile îndeplinite de entitatea care gestionează Eurotunnel, cu un raport de 22,5 % în 2010, și nu se poate preconiza, în contextul pavilionului francez, că SeaFrance va reuși să obțină un raport așa de scăzut ca Irish Ferries, navele acesteia fiind armate sub pavilion cipriot. Autoritățile franceze consideră că, având în vedere efortul considerabil depus de SeaFrance în ceea ce privește disponibilizările, raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri de 26 % este suficient și permite întreprinderii SeaFrance să rămână competitivă. Acestea precizează că nivelul salariilor plătite de SeaFrance rezultă din legislația socială franceză, care este mai protectoare decât cea a statelor în care se află concurenții SeaFrance, în special mai protectoare decât legislația Regatului Unit, cu precădere în ceea ce privește salariul minim.

| (104) | Flota SeaFrance, astfel cum este stabilită în planul de restructurare, nu este inadecvată. Dimpotrivă, aceasta a fost construită în mod expres pentru ruta Calais - Dover, cu excepția navei Molière, care a trebuit să fie transformată în vederea adaptării la transportul maritim în Marea Nordului. În ceea ce privește argumentul P&O, conform căruia conducerea SeaFrance nu ar fi suficient de independentă față de stat și de puterea socială pentru a gestiona în mod eficient întreprinderea, autoritățile franceze consideră că afirmația nu se bazează pe nicio dovadă prima facie. |
| --- | --- |

(104)

Flota SeaFrance, astfel cum este stabilită în planul de restructurare, nu este inadecvată. Dimpotrivă, aceasta a fost construită în mod expres pentru ruta Calais - Dover, cu excepția navei Molière, care a trebuit să fie transformată în vederea adaptării la transportul maritim în Marea Nordului. În ceea ce privește argumentul P&O, conform căruia conducerea SeaFrance nu ar fi suficient de independentă față de stat și de puterea socială pentru a gestiona în mod eficient întreprinderea, autoritățile franceze consideră că afirmația nu se bazează pe nicio dovadă prima facie.

6.2   Observații privind situația concurențială pe piața din Calais - Dover

| (105) | Autoritățile franceze contestă afirmațiile P&O, Eurotunnel și CLdN referitoare la o supracapacitate structurală a pieței. Conform acestora, supracapacitatea constatată are la bază, în mare parte, cauze conjuncturale (îndeosebi criza economică ce a provocat o scădere a traficului de marfă și creșterea cursului de schimb al lirei sterline). Pe baza previziunilor de creștere stabilite înainte de criză, unii operatori și-au sporit capacitățile, în timp ce creșterea așteptată nu s-a produs din cauza recesiunii economice. Autoritățile franceze invocă studii de piață efectuate de „Dover Harbour Board” în 2005 (28) și 2008 (29), din care rezultă o creștere pe termen lung a volumurilor de transport de marfă. |
| --- | --- |

(105)

Autoritățile franceze contestă afirmațiile P&O, Eurotunnel și CLdN referitoare la o supracapacitate structurală a pieței. Conform acestora, supracapacitatea constatată are la bază, în mare parte, cauze conjuncturale (îndeosebi criza economică ce a provocat o scădere a traficului de marfă și creșterea cursului de schimb al lirei sterline). Pe baza previziunilor de creștere stabilite înainte de criză, unii operatori și-au sporit capacitățile, în timp ce creșterea așteptată nu s-a produs din cauza recesiunii economice. Autoritățile franceze invocă studii de piață efectuate de „Dover Harbour Board” în 2005 (28) și 2008 (29), din care rezultă o creștere pe termen lung a volumurilor de transport de marfă.

| (106) | Franța consideră că nu sunt întemeiate preocupările exprimate de anumiți clienți ai SeaFrance cu privire la apariția unui monopol al P&O pentru transportul produselor periculoase pe ruta Calais - Dover (a se vedea considerentele 83 și 87). Astfel, având în vedere că nu există nicio reglementare națională sau internațională care să interzică transportul de mărfuri periculoase pe feriboturi, SeaFrance ar putea avea în vedere efectuarea unui astfel de transport în cazul traversărilor cu un număr mic de pasageri, de exemplu în cazul unor traversări de noapte. |
| --- | --- |

(106)

Franța consideră că nu sunt întemeiate preocupările exprimate de anumiți clienți ai SeaFrance cu privire la apariția unui monopol al P&O pentru transportul produselor periculoase pe ruta Calais - Dover (a se vedea considerentele 83 și 87). Astfel, având în vedere că nu există nicio reglementare națională sau internațională care să interzică transportul de mărfuri periculoase pe feriboturi, SeaFrance ar putea avea în vedere efectuarea unui astfel de transport în cazul traversărilor cu un număr mic de pasageri, de exemplu în cazul unor traversări de noapte.

6.3   Observații privind compatibilitatea ajutorului de restructurare

| (107) | În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor notificate în cadrul planului de restructurare, autoritățile franceze au comunicat următoarele răspunsuri la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la reabilitarea pe termen lung preconizată în baza planului de restructurare, la prevenirea oricărei denaturări excesive a concurenței și la contribuția proprie a SeaFrance la planul de restructurare. |
| --- | --- |

(107)

În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor notificate în cadrul planului de restructurare, autoritățile franceze au comunicat următoarele răspunsuri la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la reabilitarea pe termen lung preconizată în baza planului de restructurare, la prevenirea oricărei denaturări excesive a concurenței și la contribuția proprie a SeaFrance la planul de restructurare.

6.3.1   Referitor la reabilitarea pe termen lung și la planul de restructurare

| (108) | Conform autorităților franceze, coeficienții de încărcare preconizați în anii următori vor fi mai mari decât cei constatați în trecut, datorită introducerii în 2006 a unui nou sistem informatic care permite optimizarea și raționalizarea încărcării acestor nave. Conform autorităților franceze, acest sistem a permis, în special, identificarea traversărilor cu o rentabilitate scăzută și retragerea lor din oferta SeaFrance. În plus, autoritățile franceze insistă asupra faptului că în perioada 2000-2007, perioadă luată în calcul de Comisie, activitatea operațională a SeaFrance era organizată sub formă de navete, indiferent de intensitatea cererii. |
| --- | --- |

(108)

Conform autorităților franceze, coeficienții de încărcare preconizați în anii următori vor fi mai mari decât cei constatați în trecut, datorită introducerii în 2006 a unui nou sistem informatic care permite optimizarea și raționalizarea încărcării acestor nave. Conform autorităților franceze, acest sistem a permis, în special, identificarea traversărilor cu o rentabilitate scăzută și retragerea lor din oferta SeaFrance. În plus, autoritățile franceze insistă asupra faptului că în perioada 2000-2007, perioadă luată în calcul de Comisie, activitatea operațională a SeaFrance era organizată sub formă de navete, indiferent de intensitatea cererii.

| (109) | Autoritățile franceze justifică, de asemenea, coeficienții de încărcare inferiori coeficienților înregistrați de companiile concurente cu SeaFrance, prin modul de operare ales de acestea. Astfel, conform autorităților franceze, P&O dispunea de un număr important de nave și de servicii de tip „navetă”, care determină scăderea coeficientului de încărcare. În ceea ce privește DFDS, specializarea navelor sale nu ar face posibilă optimizarea încărcăturilor sale în funcție de rentabilitatea fiecăreia. În plus, din cauza lungimii traversărilor sale, DFDS ar fi nevoită să ofere servicii tip navetă pe perioade mari de timp. În fine, capacitatea semnificativă a navelor sale ar diminua în mod automat coeficienții de încărcare medii ai DFDS din cauza traversărilor cu cerere scăzută. |
| --- | --- |

(109)

Autoritățile franceze justifică, de asemenea, coeficienții de încărcare inferiori coeficienților înregistrați de companiile concurente cu SeaFrance, prin modul de operare ales de acestea. Astfel, conform autorităților franceze, P&O dispunea de un număr important de nave și de servicii de tip „navetă”, care determină scăderea coeficientului de încărcare. În ceea ce privește DFDS, specializarea navelor sale nu ar face posibilă optimizarea încărcăturilor sale în funcție de rentabilitatea fiecăreia. În plus, din cauza lungimii traversărilor sale, DFDS ar fi nevoită să ofere servicii tip navetă pe perioade mari de timp. În fine, capacitatea semnificativă a navelor sale ar diminua în mod automat coeficienții de încărcare medii ai DFDS din cauza traversărilor cu cerere scăzută.

| (110) | În plus, autoritățile franceze au reacționat la îndoielile exprimate de Comisie și la observațiile părților terțe în legătură cu luarea în calcul a riscurilor (cheltuielile pentru carburant, deprecierea lirei sterline), fapt necesar pentru evaluarea credibilității planului de restructurare. Acestea subliniază, mai întâi, faptul că politica de acoperire financiară împotriva riscurilor - sub forma unor contracte de swap - va fi reluată de SeaFrance de îndată ce aceasta va ieși din procedura de administrare judiciară. În continuare, acestea arată că întreprinderea aplică un factor de ajustare denumit „Bunker Ajustement Factor” (denumit în continuare „BAF”) care acoperă aproximativ 40 % din supracostul generat de creșterea prețului la combustibil la peste 285 EUR/tonă și că, după 2015, factorului BAF i se va adăuga o nouă suprataxă, ținând seama de obligația de a se consuma combustibil cu un conținut de sulf de 0,1 %. |
| --- | --- |

(110)

În plus, autoritățile franceze au reacționat la îndoielile exprimate de Comisie și la observațiile părților terțe în legătură cu luarea în calcul a riscurilor (cheltuielile pentru carburant, deprecierea lirei sterline), fapt necesar pentru evaluarea credibilității planului de restructurare. Acestea subliniază, mai întâi, faptul că politica de acoperire financiară împotriva riscurilor - sub forma unor contracte de swap - va fi reluată de SeaFrance de îndată ce aceasta va ieși din procedura de administrare judiciară. În continuare, acestea arată că întreprinderea aplică un factor de ajustare denumit „Bunker Ajustement Factor” (denumit în continuare „BAF”) care acoperă aproximativ 40 % din supracostul generat de creșterea prețului la combustibil la peste 285 EUR/tonă și că, după 2015, factorului BAF i se va adăuga o nouă suprataxă, ținând seama de obligația de a se consuma combustibil cu un conținut de sulf de 0,1 %.

| (111) | În ceea ce privește deprecierea lirei sterline, autoritățile franceze precizează, în primul rând, că imediat după încheierea procedurii, se va relua politica de acoperire a unei părți din soldurile lunare în lire sterline prin vânzări la termen pe baza cursului utilizat în buget, întreruptă din cauza procedurii de administrare judiciară. [...]. |
| --- | --- |

(111)

În ceea ce privește deprecierea lirei sterline, autoritățile franceze precizează, în primul rând, că imediat după încheierea procedurii, se va relua politica de acoperire a unei părți din soldurile lunare în lire sterline prin vânzări la termen pe baza cursului utilizat în buget, întreruptă din cauza procedurii de administrare judiciară. [...].

| (112) | În ceea ce privește celelalte măsuri menționate la considerentul 96 din decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze precizează că efectele acestora nu au fost luate în considerare în planul de afaceri, întrucât acestea sunt dificil de cuantificat. Cu toate acestea, măsurile respective sunt de natură să genereze economii. |
| --- | --- |

(112)

În ceea ce privește celelalte măsuri menționate la considerentul 96 din decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze precizează că efectele acestora nu au fost luate în considerare în planul de afaceri, întrucât acestea sunt dificil de cuantificat. Cu toate acestea, măsurile respective sunt de natură să genereze economii.

| (113) | În cele din urmă, autoritățile franceze reamintesc că raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri ar trebui să înregistreze [20-25]% în 2012 și [20-25]% în 2019. Acest raport s-ar apropia de raportul cheltuieli cu personalul/cifra de afaceri al entităților concurente cu întreprinderea SeaFrance. |
| --- | --- |

(113)

În cele din urmă, autoritățile franceze reamintesc că raportul dintre cheltuielile cu personalul/cifra de afaceri ar trebui să înregistreze [20-25]% în 2012 și [20-25]% în 2019. Acest raport s-ar apropia de raportul cheltuieli cu personalul/cifra de afaceri al entităților concurente cu întreprinderea SeaFrance.

6.3.2   Referitor la prevenirea oricărei denaturări excesive a concurenței

| (114) | În ceea ce privește prevenirea denaturării excesive a concurenței, autoritățile franceze confirmă că vânzarea celor două nave, Renoir și Cézanne, a avut loc la 7 iulie 2011 la prețul de [0-10] milioane USD ([0-10] milioane EUR). |
| --- | --- |

(114)

În ceea ce privește prevenirea denaturării excesive a concurenței, autoritățile franceze confirmă că vânzarea celor două nave, Renoir și Cézanne, a avut loc la 7 iulie 2011 la prețul de [0-10] milioane USD ([0-10] milioane EUR).

6.3.3   Referitor la contribuția proprie a SeaFrance la planul de restructurare

| (115) | Potrivit autorităților franceze, o primă parte din contribuția proprie a întreprinderii SeaFrance la planul de restructurare a SeaFrance constă din veniturile obținute din vânzarea navelor Renoir și Cézanne, precum și din veniturile preconizate a fi obținute din vânzarea navei Nord-Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

(115)

Potrivit autorităților franceze, o primă parte din contribuția proprie a întreprinderii SeaFrance la planul de restructurare a SeaFrance constă din veniturile obținute din vânzarea navelor Renoir și Cézanne, precum și din veniturile preconizate a fi obținute din vânzarea navei Nord-Pas-de-Calais.

| (116) | Autoritățile franceze consideră că cele două împrumuturi descrise în considerentele 28-33 nu constituie ajutor de stat și că împrumutul de 99,8 milioane EUR trebuie considerat drept contribuție proprie. Conform autorităților franceze, Comisia trebuie să se întemeieze, pentru a evalua prezența unui ajutor, exclusiv pe Comunicarea privind ratele de referință. Potrivit autorităților franceze, Comisia Europeană s-a întemeiat pe această comunicare în decizia sa de inițiere a procedurii în legătură cu împrumutul acordat companiei ÈSA – Czech Airlines de către entitatea publică Osinek (30), precum și în decizia sa privind împrumuturile acordate de Banca de Dezvoltare a Ungariei în favoarea producătorului de îngrășăminte Péti Nitrogénmüvek (31) din Ungaria. Autoritățile franceze consideră că, din motivele prezentate în considerentele 28-33, cele două împrumuturi nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(116)

Autoritățile franceze consideră că cele două împrumuturi descrise în considerentele 28-33 nu constituie ajutor de stat și că împrumutul de 99,8 milioane EUR trebuie considerat drept contribuție proprie. Conform autorităților franceze, Comisia trebuie să se întemeieze, pentru a evalua prezența unui ajutor, exclusiv pe Comunicarea privind ratele de referință. Potrivit autorităților franceze, Comisia Europeană s-a întemeiat pe această comunicare în decizia sa de inițiere a procedurii în legătură cu împrumutul acordat companiei ÈSA – Czech Airlines de către entitatea publică Osinek (30), precum și în decizia sa privind împrumuturile acordate de Banca de Dezvoltare a Ungariei în favoarea producătorului de îngrășăminte Péti Nitrogénmüvek (31) din Ungaria. Autoritățile franceze consideră că, din motivele prezentate în considerentele 28-33, cele două împrumuturi nu constituie ajutor de stat.

VII.   EVALUAREA MĂSURILOR DE AJUTOR

7.1.   Existența unui ajutor

| (117) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(117)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (118) | Calificarea unei măsuri drept ajutor de stat presupune îndeplinirea condițiilor cumulative, și anume: 1) măsura în cauză conferă un avantaj, 2) acest avantaj este acordat prin intermediul resurselor de stat, 3) acest avantaj este selectiv și 4) măsura în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile între statele membre (32). |
| --- | --- |

(118)

Calificarea unei măsuri drept ajutor de stat presupune îndeplinirea condițiilor cumulative, și anume: 1) măsura în cauză conferă un avantaj, 2) acest avantaj este acordat prin intermediul resurselor de stat, 3) acest avantaj este selectiv și 4) măsura în cauză denaturează sau amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile între statele membre (32).

| (119) | Prezenta decizie se referă la trei măsuri de ajutor: recapitalizarea și cele două împrumuturi descrise la considerentele 28-33. |
| --- | --- |

(119)

Prezenta decizie se referă la trei măsuri de ajutor: recapitalizarea și cele două împrumuturi descrise la considerentele 28-33.

7.1.1.   Recapitalizarea SeaFrance

| (120) | Autoritățile franceze consideră în notificarea lor că majorarea de capital în favoarea SeaFrance constituie ajutor de stat. Prin notificarea acestora, autoritățile franceze admit că măsura de recapitalizare este imputabilă statului și că aceasta conferă un avantaj selectiv companiei SeaFrance. |
| --- | --- |

(120)

Autoritățile franceze consideră în notificarea lor că majorarea de capital în favoarea SeaFrance constituie ajutor de stat. Prin notificarea acestora, autoritățile franceze admit că măsura de recapitalizare este imputabilă statului și că aceasta conferă un avantaj selectiv companiei SeaFrance.

| (121) | În ceea ce privește existența unui avantaj, Comisia consideră că, din motivele care vor fi explicate la punctul 7.2.1, SeaFrance constituie o întreprindere în dificultate. Dat fiind că situația SeaFrance s-a deteriorat foarte mult și că face obiectul administrării judiciare, societatea nu ar putea face față implementării planului de restructurare și necesităților sale de lichidități. În astfel de condiții, un operator privat nu ar fi făcut un aport de capital. În plus, autoritățile franceze nici măcar nu au încercat să demonstreze că randamentul scontat corespunde randamentului pe care ar fi vrut să îl obțină un investitor privat. Măsura constituie, prin urmare, un avantaj selectiv, întrucât SeaFrance este unicul beneficiar. Avantajul este acordat din resurse publice, întrucât SNCF este o întreprindere publică. Avantajul este imputabil statului. |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește existența unui avantaj, Comisia consideră că, din motivele care vor fi explicate la punctul 7.2.1, SeaFrance constituie o întreprindere în dificultate. Dat fiind că situația SeaFrance s-a deteriorat foarte mult și că face obiectul administrării judiciare, societatea nu ar putea face față implementării planului de restructurare și necesităților sale de lichidități. În astfel de condiții, un operator privat nu ar fi făcut un aport de capital. În plus, autoritățile franceze nici măcar nu au încercat să demonstreze că randamentul scontat corespunde randamentului pe care ar fi vrut să îl obțină un investitor privat. Măsura constituie, prin urmare, un avantaj selectiv, întrucât SeaFrance este unicul beneficiar. Avantajul este acordat din resurse publice, întrucât SNCF este o întreprindere publică. Avantajul este imputabil statului.

| (122) | În ceea ce privește efectul asupra concurenței și impactul negativ asupra schimburilor comerciale în cadrul Uniunii, trebuie să reamintim faptul că, în conformitate cu jurisprudența constantă, atunci când o întreprindere își desfășoară activitatea într-un sector în care întreprinderile din diferite state membre se află în concurență efectivă, orice ajutor de care beneficiază o întreprindere din partea autorităților publice ar putea afecta schimburile comerciale între statele membre și ar putea afecta concurența, în măsura în care menținerea acestei întreprinderi pe piață împiedică întreprinderile concurente să obțină o cotă mai mare de piață (33). |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește efectul asupra concurenței și impactul negativ asupra schimburilor comerciale în cadrul Uniunii, trebuie să reamintim faptul că, în conformitate cu jurisprudența constantă, atunci când o întreprindere își desfășoară activitatea într-un sector în care întreprinderile din diferite state membre se află în concurență efectivă, orice ajutor de care beneficiază o întreprindere din partea autorităților publice ar putea afecta schimburile comerciale între statele membre și ar putea afecta concurența, în măsura în care menținerea acestei întreprinderi pe piață împiedică întreprinderile concurente să obțină o cotă mai mare de piață (33).

| (123) | În această privință, faptul că un sector economic este liberalizat la nivelul Uniunii constituie o dovadă că ajutorul poate avea un efect real sau potențial asupra concurenței și a schimburilor comerciale între statele membre (34). |
| --- | --- |

(123)

În această privință, faptul că un sector economic este liberalizat la nivelul Uniunii constituie o dovadă că ajutorul poate avea un efect real sau potențial asupra concurenței și a schimburilor comerciale între statele membre (34).

| (124) | În acest context, este important să reamintim faptul că Regulamentul (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 de aplicare a principiului libertății de a presta servicii în transporturile maritime între state membre și între state membre și țări terțe (35), a liberalizat pe deplin transporturile maritime între statele membre, începând de la 1 ianuarie 1993. |
| --- | --- |

(124)

În acest context, este important să reamintim faptul că Regulamentul (CEE) nr. 4055/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 de aplicare a principiului libertății de a presta servicii în transporturile maritime între state membre și între state membre și țări terțe (35), a liberalizat pe deplin transporturile maritime între statele membre, începând de la 1 ianuarie 1993.

| (125) | În speță, după cum s-a constatat anterior, există o concurență modală cu ceilalți operatori de transport maritim în cadrul unui sector liberalizat, precum și o concurență intermodală, în special cu transportul feroviar (36). |
| --- | --- |

(125)

În speță, după cum s-a constatat anterior, există o concurență modală cu ceilalți operatori de transport maritim în cadrul unui sector liberalizat, precum și o concurență intermodală, în special cu transportul feroviar (36).

| (126) | Comisia concluzionează că măsura de recapitalizare ar putea consolida poziția întreprinderii în raport cu concurenții săi în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre ale Uniunii. Prin urmare, măsura afectează schimburile comerciale între statele membre și există riscul să producă o denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(126)

Comisia concluzionează că măsura de recapitalizare ar putea consolida poziția întreprinderii în raport cu concurenții săi în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre ale Uniunii. Prin urmare, măsura afectează schimburile comerciale între statele membre și există riscul să producă o denaturare a concurenței.

| (127) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(127)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura în cauză constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

7.1.2.   Creditele descrise în considerentele 28-33

| (128) | Franța consideră că cele două împrumuturi descrise în considerentele 28-33 sunt acordate în condiții de piață și, prin urmare, sunt conforme cu principiul investitorului privat într-o economie de piață (a se vedea considerentul 116). |
| --- | --- |

(128)

Franța consideră că cele două împrumuturi descrise în considerentele 28-33 sunt acordate în condiții de piață și, prin urmare, sunt conforme cu principiul investitorului privat într-o economie de piață (a se vedea considerentul 116).

| (129) | Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, în acest caz, SNCF a acordat deja ajutoare întreprinderii SeaFrance, în special ajutor de salvare, și intenționează să acorde un nou ajutor, și anume o recapitalizare. Împrumuturile vizează aceeași finalitate ca și celelalte ajutoare, și anume salvarea și restructurarea SeaFrance. Ajutoarele vor fi acordate într-un moment în care SeaFrance este o întreprindere în dificultate, și în același timp cu ajutoarele de restructurare. Acest lucru este evident în ceea ce privește împrumutul de 99,7 milioane EUR, prin care se urmărește – la fel ca și recapitalizarea – să ajute întreprinderea SeaFrance să facă față nevoilor sale de capital operațional. Totuși, acest lucru este valabil, de asemenea, în cazul împrumutului de [40-70] de milioane EUR, care servește la refinanțarea și exercitarea, mai devreme decât s-a prevăzut, a opțiunii de achiziționare în baza contractului de leasing a navei Molière. Astfel, finanțarea mijloacelor de producție, în speță a navei, este strâns legată de activitățile curente ale SeaFrance. Prin refinanțarea și achiziționarea anticipată în baza contractului de leasing, SeaFrance urmărește reducerea costurilor sale operaționale, legate de restructurarea întreprinderii. În consecință, împrumutul de [40-70] de milioane EUR se înscrie, de asemenea, în logica procesului de restructurare a SeaFrance. |
| --- | --- |

(129)

Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, în acest caz, SNCF a acordat deja ajutoare întreprinderii SeaFrance, în special ajutor de salvare, și intenționează să acorde un nou ajutor, și anume o recapitalizare. Împrumuturile vizează aceeași finalitate ca și celelalte ajutoare, și anume salvarea și restructurarea SeaFrance. Ajutoarele vor fi acordate într-un moment în care SeaFrance este o întreprindere în dificultate, și în același timp cu ajutoarele de restructurare. Acest lucru este evident în ceea ce privește împrumutul de 99,7 milioane EUR, prin care se urmărește – la fel ca și recapitalizarea – să ajute întreprinderea SeaFrance să facă față nevoilor sale de capital operațional. Totuși, acest lucru este valabil, de asemenea, în cazul împrumutului de [40-70] de milioane EUR, care servește la refinanțarea și exercitarea, mai devreme decât s-a prevăzut, a opțiunii de achiziționare în baza contractului de leasing a navei Molière. Astfel, finanțarea mijloacelor de producție, în speță a navei, este strâns legată de activitățile curente ale SeaFrance. Prin refinanțarea și achiziționarea anticipată în baza contractului de leasing, SeaFrance urmărește reducerea costurilor sale operaționale, legate de restructurarea întreprinderii. În consecință, împrumutul de [40-70] de milioane EUR se înscrie, de asemenea, în logica procesului de restructurare a SeaFrance.

| (130) | În hotărârea sa privind cauza BP Chemicals, Tribunalul de Primă Instanță a clarificat faptul că, într-o astfel de situație, este necesar să se analizeze împrumuturile din punct de vedere al ajutoarelor de stat, nu în mod izolat, ci prin coroborare cu celelalte măsuri (37). |
| --- | --- |

(130)

În hotărârea sa privind cauza BP Chemicals, Tribunalul de Primă Instanță a clarificat faptul că, într-o astfel de situație, este necesar să se analizeze împrumuturile din punct de vedere al ajutoarelor de stat, nu în mod izolat, ci prin coroborare cu celelalte măsuri (37).

| (131) | În conformitate cu hotărârea Tribunalului, este adevărat că simplul fapt că o întreprindere publică a efectuat deja injecții de capital calificate drept „ajutoare” într-una din filialele sale, nu înseamnă că o injecție de capital ulterioară nu poate fi calificată drept operațiune conformă cu criteriul investitorului privat în economia de piață. Cu toate acestea, Tribunalul consideră că, în cazul a trei aporturi de capital efectuate de către același investitor într-un interval de doi ani, primele două aporturi neaducând niciun randament, era la latitudinea Comisiei să stabilească dacă al treilea împrumut putea fi disociat în mod rezonabil de primele două împrumuturi și să fie considerat, în sensul aplicării criteriului investitorului privat, drept investiție autonomă. |
| --- | --- |

(131)

În conformitate cu hotărârea Tribunalului, este adevărat că simplul fapt că o întreprindere publică a efectuat deja injecții de capital calificate drept „ajutoare” într-una din filialele sale, nu înseamnă că o injecție de capital ulterioară nu poate fi calificată drept operațiune conformă cu criteriul investitorului privat în economia de piață. Cu toate acestea, Tribunalul consideră că, în cazul a trei aporturi de capital efectuate de către același investitor într-un interval de doi ani, primele două aporturi neaducând niciun randament, era la latitudinea Comisiei să stabilească dacă al treilea împrumut putea fi disociat în mod rezonabil de primele două împrumuturi și să fie considerat, în sensul aplicării criteriului investitorului privat, drept investiție autonomă.

| (132) | Tribunalul consideră că, printre elementele pertinente pe baza cărora să se evalueze dacă măsura ulterioară putea fi disociată în mod rezonabil de primele două împrumuturi și considerată, din punct de vedere al criteriului privind investitorul privat în economia de piață, drept o investiție autonomă, figurează, în primul rând, cronologia injecțiilor de capital respective, finalitatea acestora și situația filialei atunci când s-a luat o decizie în cazul fiecărei injecții de capital. |
| --- | --- |

(132)

Tribunalul consideră că, printre elementele pertinente pe baza cărora să se evalueze dacă măsura ulterioară putea fi disociată în mod rezonabil de primele două împrumuturi și considerată, din punct de vedere al criteriului privind investitorul privat în economia de piață, drept o investiție autonomă, figurează, în primul rând, cronologia injecțiilor de capital respective, finalitatea acestora și situația filialei atunci când s-a luat o decizie în cazul fiecărei injecții de capital.

| (133) | Franța nu contestă faptul că recapitalizarea constituie ajutor de stat, deoarece întreprinderea nu are nicio perspectivă de a obține un randament corespunzător aceluia la care s-ar fi așteptat un investitor privat. Acest lucru rezultă, de asemenea, din tabelul prezentat în considerentul 35, care indică necesarul de finanțare pentru perioada 2011-2017. În fapt, întreprinderea nu ar putea să distribuie dividende în perioada respectivă. Având în vedere costurile considerabile pe care le implică plata dobânzii și a principalului creditelor descrise în considerentele 28-33, precum și marja scăzută a profitului prevăzută în planul de restructurare, este foarte probabil ca această situație să se prelungească după 2017, până la rambursarea completă a creditelor, în 2023. Ori, un investitor privat într-un sector industrial tradițional cum este transportul maritim nu ar să nu aibă nici un randament la o investiție de 166,3 milioane EUR pentru o perioadă de 12 ani. Având în vedere că cele două împrumuturi vizează aceeași finalitate ca și recapitalizarea, și anume finanțarea costurilor de restructurare, că situația economică a întreprinderii rămâne aceeași (este în dificultate) și că împrumuturile sunt acordate simultan cu recapitalizarea, aceste împrumuturi nu pot fi disociate, în mod rezonabil, de ajutorul de salvare și de restructurare. |
| --- | --- |

(133)

Franța nu contestă faptul că recapitalizarea constituie ajutor de stat, deoarece întreprinderea nu are nicio perspectivă de a obține un randament corespunzător aceluia la care s-ar fi așteptat un investitor privat. Acest lucru rezultă, de asemenea, din tabelul prezentat în considerentul 35, care indică necesarul de finanțare pentru perioada 2011-2017. În fapt, întreprinderea nu ar putea să distribuie dividende în perioada respectivă. Având în vedere costurile considerabile pe care le implică plata dobânzii și a principalului creditelor descrise în considerentele 28-33, precum și marja scăzută a profitului prevăzută în planul de restructurare, este foarte probabil ca această situație să se prelungească după 2017, până la rambursarea completă a creditelor, în 2023. Ori, un investitor privat într-un sector industrial tradițional cum este transportul maritim nu ar să nu aibă nici un randament la o investiție de 166,3 milioane EUR pentru o perioadă de 12 ani. Având în vedere că cele două împrumuturi vizează aceeași finalitate ca și recapitalizarea, și anume finanțarea costurilor de restructurare, că situația economică a întreprinderii rămâne aceeași (este în dificultate) și că împrumuturile sunt acordate simultan cu recapitalizarea, aceste împrumuturi nu pot fi disociate, în mod rezonabil, de ajutorul de salvare și de restructurare.

| (134) | Luate împreună, randamentul ajutoarelor de salvare și de recapitalizare, precum și randamentul celor două împrumuturi sunt inferioare randamentului pe care l-ar aștepta un investitor privat în economia de piață. Într-adevăr, astfel cum s-a explicat, SNCF nu se poate aștepta să obțină un randament din recapitalizare înainte de 2023. Chiar dacă, analizate individual, s-ar constata că randamentul celor două împrumuturi ar corespunde condițiilor de piață – ceea ce nu este cazul –, acest lucru nu ar fi suficient pentru a se considera că măsurile, în ansamblu, sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. În continuare sunt prezentate evoluțiile, astfel încât să existe un tablou complet al situației. |
| --- | --- |

(134)

Luate împreună, randamentul ajutoarelor de salvare și de recapitalizare, precum și randamentul celor două împrumuturi sunt inferioare randamentului pe care l-ar aștepta un investitor privat în economia de piață. Într-adevăr, astfel cum s-a explicat, SNCF nu se poate aștepta să obțină un randament din recapitalizare înainte de 2023. Chiar dacă, analizate individual, s-ar constata că randamentul celor două împrumuturi ar corespunde condițiilor de piață – ceea ce nu este cazul –, acest lucru nu ar fi suficient pentru a se considera că măsurile, în ansamblu, sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. În continuare sunt prezentate evoluțiile, astfel încât să existe un tablou complet al situației.

| (135) | Pentru a justifica absența ajutorului în ceea ce privește cele două împrumuturi, autoritățile franceze fac trimitere la Comunicarea privind ratele de referință. Autoritățile franceze consideră că, date fiind ratingul întreprinderii (JRC) și garanția oferită (normală), rata trebuie să ajungă la 8,55 %, adică EURIBOR pe 1 an majorat cu 650 de puncte de bază. Autoritățile franceze consideră că aceasta este o punere în aplicare conservatoare a Comunicării privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(135)

Pentru a justifica absența ajutorului în ceea ce privește cele două împrumuturi, autoritățile franceze fac trimitere la Comunicarea privind ratele de referință. Autoritățile franceze consideră că, date fiind ratingul întreprinderii (JRC) și garanția oferită (normală), rata trebuie să ajungă la 8,55 %, adică EURIBOR pe 1 an majorat cu 650 de puncte de bază. Autoritățile franceze consideră că aceasta este o punere în aplicare conservatoare a Comunicării privind ratele de referință.

| (136) | Chiar dacă cele două împrumuturi ar fi fost evaluate individual – ceea ce nu e cazul –, autoritățile franceze nu ar fi demonstrat că acestea au fost acordate la cursul pieței. |
| --- | --- |

(136)

Chiar dacă cele două împrumuturi ar fi fost evaluate individual – ceea ce nu e cazul –, autoritățile franceze nu ar fi demonstrat că acestea au fost acordate la cursul pieței.

| (137) | În această privință, Comisia dorește să precizeze mai întâi că, așa cum se menționează la primul paragraf din Comunicarea privind ratele de referință, „Ratele de referință și de scont se aplică drept indicator al ratei pieței monetare și pentru a măsura echivalentul subvenție al ajutorului, în special atunci când este plătit în mai multe rate, și pentru a calcula elementele de ajutor care rezultă din regimurile de dobândă subvenționată. Acestea sunt utilizate, de asemenea, pentru a verifica respectarea regulii de minimis și a regulamentelor de exceptare pe categorii” (38). Prin urmare, Comunicarea privind ratele de referință nu pot obliga Comisia atunci când aplică principiul operatorului privat în economia de piață, în special atunci când datele reale disponibile privind piața diferă, în mod evident, de datele rezultate din metodologia prezentată în comunicarea menționată. |
| --- | --- |

(137)

În această privință, Comisia dorește să precizeze mai întâi că, așa cum se menționează la primul paragraf din Comunicarea privind ratele de referință, „Ratele de referință și de scont se aplică drept indicator al ratei pieței monetare și pentru a măsura echivalentul subvenție al ajutorului, în special atunci când este plătit în mai multe rate, și pentru a calcula elementele de ajutor care rezultă din regimurile de dobândă subvenționată. Acestea sunt utilizate, de asemenea, pentru a verifica respectarea regulii de minimis și a regulamentelor de exceptare pe categorii” (38). Prin urmare, Comunicarea privind ratele de referință nu pot obliga Comisia atunci când aplică principiul operatorului privat în economia de piață, în special atunci când datele reale disponibile privind piața diferă, în mod evident, de datele rezultate din metodologia prezentată în comunicarea menționată.

| (138) | În speță, dat fiind că furnizorul ajutorului și cel al împrumutului au o identitate comună, Comisia trebuie să se bazeze, pentru a se asigura că remunerarea propusă corespunde efectiv remunerației existente pe piață, pe actori din afara SNCF. În repetate rânduri, Comisia a solicitat autorităților franceze să prezinte un exemplu de ofertă de la o instituție financiară independentă. Această ofertă nu a fost prezentată niciodată. |
| --- | --- |

(138)

În speță, dat fiind că furnizorul ajutorului și cel al împrumutului au o identitate comună, Comisia trebuie să se bazeze, pentru a se asigura că remunerarea propusă corespunde efectiv remunerației existente pe piață, pe actori din afara SNCF. În repetate rânduri, Comisia a solicitat autorităților franceze să prezinte un exemplu de ofertă de la o instituție financiară independentă. Această ofertă nu a fost prezentată niciodată.

| (139) | În plus, Comisia a efectuat, de asemenea, un studiu de piață. Conform estimărilor Comisiei, în cazul unei garanții normale, pentru a fi conformă cu piața rata împrumuturilor ar trebui să fie de aproximativ 14 % [rata swap pe 5 ani de 2,825 % (39) + media CDS (40) sub B- (adică JRC) de 11,18 % + prima de 0,2 %]. Acest lucru corespunde datelor observate în aprilie, mai și iunie 2011. În plus, în pofida solicitărilor repetate adresate de Comisie (41), autoritățile franceze nu au prezentat niciodată o rată sau o propunere de rată de la o bancă privată. |
| --- | --- |

(139)

În plus, Comisia a efectuat, de asemenea, un studiu de piață. Conform estimărilor Comisiei, în cazul unei garanții normale, pentru a fi conformă cu piața rata împrumuturilor ar trebui să fie de aproximativ 14 % [rata swap pe 5 ani de 2,825 % (39) + media CDS (40) sub B- (adică JRC) de 11,18 % + prima de 0,2 %]. Acest lucru corespunde datelor observate în aprilie, mai și iunie 2011. În plus, în pofida solicitărilor repetate adresate de Comisie (41), autoritățile franceze nu au prezentat niciodată o rată sau o propunere de rată de la o bancă privată.

| (140) | În plus, Comisia a solicitat în mai multe rânduri (42) autorităților franceze să aibă în vedere o finanțare externă sau să prezinte o rată ori o propunere de rată de la o bancă comercială. Nu s-a dat nici un curs oficial acestor sugestii. |
| --- | --- |

(140)

În plus, Comisia a solicitat în mai multe rânduri (42) autorităților franceze să aibă în vedere o finanțare externă sau să prezinte o rată ori o propunere de rată de la o bancă comercială. Nu s-a dat nici un curs oficial acestor sugestii.

| (141) | În fine, nu ar putea fi reținute argumentele avansate de autoritățile franceze în considerentul 116, conform cărora Comisia a pus în aplicare Comunicarea privind ratele de referință în cadrul a două proceduri recente. Astfel, în ceea ce privește cele două proceduri, din care una este în desfășurare, problematica este diferită. În ceea ce privește Péti Nitrogénmüvek, toate măsurile care fac obiectul analizei reprezentau ajutoare de stat. În ceea ce privește Osinek, Comisia nu a adoptat încă o decizie finală și, în momentul acordării împrumutului, nu se notificase nicio măsură de ajutor. |
| --- | --- |

(141)

În fine, nu ar putea fi reținute argumentele avansate de autoritățile franceze în considerentul 116, conform cărora Comisia a pus în aplicare Comunicarea privind ratele de referință în cadrul a două proceduri recente. Astfel, în ceea ce privește cele două proceduri, din care una este în desfășurare, problematica este diferită. În ceea ce privește Péti Nitrogénmüvek, toate măsurile care fac obiectul analizei reprezentau ajutoare de stat. În ceea ce privește Osinek, Comisia nu a adoptat încă o decizie finală și, în momentul acordării împrumutului, nu se notificase nicio măsură de ajutor.

| (142) | Comisia concluzionează că împrumuturile prin care se urmărea finanțarea contribuției proprii și exercitarea anticipată a opțiunii de cumpărare a navei Molière conferă un avantaj întreprinderii SeaFrance. Având în vedere motivele prezentate în considerentele 121-126, sunt îndeplinite, de asemenea, celelalte trei condiții (avantaj selectiv acordat prin intermediul resurselor publice, efectul asupra concurenței și afectarea schimburilor intracomunitare) privind existența unui ajutor. Prin urmare, aceste împrumuturi reprezintă ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(142)

Comisia concluzionează că împrumuturile prin care se urmărea finanțarea contribuției proprii și exercitarea anticipată a opțiunii de cumpărare a navei Molière conferă un avantaj întreprinderii SeaFrance. Având în vedere motivele prezentate în considerentele 121-126, sunt îndeplinite, de asemenea, celelalte trei condiții (avantaj selectiv acordat prin intermediul resurselor publice, efectul asupra concurenței și afectarea schimburilor intracomunitare) privind existența unui ajutor. Prin urmare, aceste împrumuturi reprezintă ajutoare de stat.

7.1.3.   Ajutor de salvare

| (143) | Din motivele prezentate la considerentele 30-47 din Decizia Comisiei din 18 august 2010, împrumutul acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance ca ajutor de salvare constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(143)

Din motivele prezentate la considerentele 30-47 din Decizia Comisiei din 18 august 2010, împrumutul acordat de SNCF întreprinderii SeaFrance ca ajutor de salvare constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

7.2.   Compatibilitatea celor trei măsuri de ajutor

| (144) | Având în vedere finalitatea celor trei măsuri de ajutor de restructurare, precum și afirmațiile autorităților franceze prezentate în notificările lor, Comisia consideră că analiza compatibilității cu piața internă a celor trei măsuri de ajutor trebuie să aibă drept temei articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, precum și orientările. |
| --- | --- |

(144)

Având în vedere finalitatea celor trei măsuri de ajutor de restructurare, precum și afirmațiile autorităților franceze prezentate în notificările lor, Comisia consideră că analiza compatibilității cu piața internă a celor trei măsuri de ajutor trebuie să aibă drept temei articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, precum și orientările.

7.2.1.   Eligibilitate: întreprindere în dificultate

| (145) | Pentru a putea beneficia de ajutor de restructurare, o întreprindere trebuie să poată fi considerată o întreprindere aflată în dificultate, conform punctului 2.1 din orientări. |
| --- | --- |

(145)

Pentru a putea beneficia de ajutor de restructurare, o întreprindere trebuie să poată fi considerată o întreprindere aflată în dificultate, conform punctului 2.1 din orientări.

| (146) | În acest sens, Comisia consideră că, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientări, SeaFrance este o întreprindere aflată în dificultate, având în vedere că mai mult de jumătate din capitalul social al acesteia a dispărut, reducându-se de la 81,7 milioane EUR în 2007, la 57,7 milioane EUR în 2008, și la -0,69 milioane EUR în 2009 (adică o scădere de peste 100 %, de 82,4 milioane EUR în perioada 2007-2009), și că în ultimele 12 luni întreprinderea a pierdut mai mult de un sfert din capital, ajungând de la 57,7 milioane EUR în 2008, la -0,69 milioane EUR în 2009. |
| --- | --- |

(146)

În acest sens, Comisia consideră că, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientări, SeaFrance este o întreprindere aflată în dificultate, având în vedere că mai mult de jumătate din capitalul social al acesteia a dispărut, reducându-se de la 81,7 milioane EUR în 2007, la 57,7 milioane EUR în 2008, și la -0,69 milioane EUR în 2009 (adică o scădere de peste 100 %, de 82,4 milioane EUR în perioada 2007-2009), și că în ultimele 12 luni întreprinderea a pierdut mai mult de un sfert din capital, ajungând de la 57,7 milioane EUR în 2008, la -0,69 milioane EUR în 2009.

| (147) | În plus, SeaFrance poate fi considerată, de asemenea, drept întreprindere aflată în dificultate, în sensul punctului 10 litera (c) din orientări, întrucât îndeplinește condițiile pentru a face obiectul unei proceduri colective de insolvabilitate. În fapt, așa cum s-a menționat la considerentul 10, SeaFrance a fost plasată în administrare judiciară la data de 30 iunie 2010 de către Tribunal de Commerce de Paris. |
| --- | --- |

(147)

În plus, SeaFrance poate fi considerată, de asemenea, drept întreprindere aflată în dificultate, în sensul punctului 10 litera (c) din orientări, întrucât îndeplinește condițiile pentru a face obiectul unei proceduri colective de insolvabilitate. În fapt, așa cum s-a menționat la considerentul 10, SeaFrance a fost plasată în administrare judiciară la data de 30 iunie 2010 de către Tribunal de Commerce de Paris.

| (148) | În plus, aceasta îndeplinește, de asemenea, condițiile enunțate la punctul 13 din orientări întrucât, deși face parte din grupul SNCF, SeaFrance se confruntă cu dificultăți specifice, care nu rezultă dintr-o distribuție arbitrară a costurilor în cadrul grupului. |
| --- | --- |

(148)

În plus, aceasta îndeplinește, de asemenea, condițiile enunțate la punctul 13 din orientări întrucât, deși face parte din grupul SNCF, SeaFrance se confruntă cu dificultăți specifice, care nu rezultă dintr-o distribuție arbitrară a costurilor în cadrul grupului.

7.2.2.   Contribuție proprie

| (149) | În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a considerat contribuția proprie a SeaFrance la eforturile de restructurare ca fiind incertă și insuficientă prin raportare la prevederile din orientări. |
| --- | --- |

(149)

În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a considerat contribuția proprie a SeaFrance la eforturile de restructurare ca fiind incertă și insuficientă prin raportare la prevederile din orientări.

| (150) | În planul de restructurare modificat, autoritățile franceze propun o contribuție proprie a întreprinderii SeaFrance de [80-130] de milioane EUR, care constă din următoarele măsuri:






  — | un împrumut de 99,7 milioane EUR, 8,55 % pentru finanțarea procesului de restructurare a SeaFrance; |
| --- | --- | --- |

(150)

În planul de restructurare modificat, autoritățile franceze propun o contribuție proprie a întreprinderii SeaFrance de [80-130] de milioane EUR, care constă din următoarele măsuri:

—

un împrumut de 99,7 milioane EUR, 8,55 % pentru finanțarea procesului de restructurare a SeaFrance;

| — | cesionarea, astfel cum s-a prevăzut, a navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais (valoare comercială estimată între [0-10] milioane EUR de către doi experți independenți); și |
| --- | --- |

—

cesionarea, astfel cum s-a prevăzut, a navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais (valoare comercială estimată între [0-10] milioane EUR de către doi experți independenți); și

| — | cesionarea navelor Renoir și Cézanne în iulie 2011, pentru o sumă de [0-10] milioane USD, adică aproximativ [0-10] milioane EUR. |
| --- | --- |

—

cesionarea navelor Renoir și Cézanne în iulie 2011, pentru o sumă de [0-10] milioane USD, adică aproximativ [0-10] milioane EUR.

| (151) | În temeiul punctului 43 din orientări, „Valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la costurile de restructurare minime necesare pentru a permite realizarea restructurării în funcție de disponibilitățile financiare ale întreprinderii, ale acționarilor săi ori ale grupului din care face parte întreprinderea. Această evaluare va ține seama de orice ajutor de salvare acordat anterior. Beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare din propriile resurse, inclusiv prin vânzarea de active care nu sunt indispensabile pentru supraviețuirea întreprinderii, sau printr-o finanțare externă obținută în condițiile pieței. Această contribuție este un semn care arată că piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității. Aceasta trebuie să fie reală, adică efectivă, cu excepția tuturor beneficiilor potențiale, de exemplu fluxul de lichidități, și trebuie să fie la un nivel cât se poate de ridicat (43)”. |
| --- | --- |

(151)

În temeiul punctului 43 din orientări, „Valoarea și intensitatea ajutorului trebuie limitate la costurile de restructurare minime necesare pentru a permite realizarea restructurării în funcție de disponibilitățile financiare ale întreprinderii, ale acționarilor săi ori ale grupului din care face parte întreprinderea. Această evaluare va ține seama de orice ajutor de salvare acordat anterior. Beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare din propriile resurse, inclusiv prin vânzarea de active care nu sunt indispensabile pentru supraviețuirea întreprinderii, sau printr-o finanțare externă obținută în condițiile pieței. Această contribuție este un semn care arată că piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității. Aceasta trebuie să fie reală, adică efectivă, cu excepția tuturor beneficiilor potențiale, de exemplu fluxul de lichidități, și trebuie să fie la un nivel cât se poate de ridicat (43)”.

| (152) | Punctul 7 din orientări precizează, de asemenea, că „trebuie să se reafirme cu mai multă claritate principiul conform căruia [contribuția substanțială a beneficiarului la procesul de restructurare] trebuie să fie reală și fără să includă un ajutor. Contribuția beneficiarului vizează un dublu obiectiv: pe de o parte, contribuția este menită să demonstreze că piețele (proprietari, creditori) cred în posibilitatea refacerii viabilității într-un termen rezonabil. Pe de altă parte, ea va garanta că ajutorul de restructurare este limitat la minimum necesar pentru reabilitarea întreprinderii, în același timp limitând denaturările concurenței. [...]» (44). |
| --- | --- |

(152)

Punctul 7 din orientări precizează, de asemenea, că „trebuie să se reafirme cu mai multă claritate principiul conform căruia [contribuția substanțială a beneficiarului la procesul de restructurare] trebuie să fie reală și fără să includă un ajutor. Contribuția beneficiarului vizează un dublu obiectiv: pe de o parte, contribuția este menită să demonstreze că piețele (proprietari, creditori) cred în posibilitatea refacerii viabilității într-un termen rezonabil. Pe de altă parte, ea va garanta că ajutorul de restructurare este limitat la minimum necesar pentru reabilitarea întreprinderii, în același timp limitând denaturările concurenței. [...]» (44).

| (153) | În conformitate cu jurisprudența Uniunii, contribuția proprie trebuie să arate că piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității (45). |
| --- | --- |

(153)

În conformitate cu jurisprudența Uniunii, contribuția proprie trebuie să arate că piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității (45).

| (154) | Autoritățile franceze au informat Comisia că cesionarea celor două nave (și anume, Renoir și Cézanne, a avut loc la 7 iulie 2011, contra sumei de 3,1 milioane EUR. |
| --- | --- |

(154)

Autoritățile franceze au informat Comisia că cesionarea celor două nave (și anume, Renoir și Cézanne, a avut loc la 7 iulie 2011, contra sumei de 3,1 milioane EUR.

| (155) | Cesionarea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais trebuia să ridice contribuția SeaFrance provenită din cesionarea navelor la [10-20] de milioane EUR. La momentul notificării planului de restructurare inițial, autoritățile franceze se angajaseră ca SeaFrance să renunțe la navele Renoir și Cézanne. Aceste două cesionări au avut loc în iulie 2011. Conform practicii decizionale a Comisiei, vânzările viitoare de active pot fi acceptate drept contribuție proprie cu condiția ca statul membru să fi efectuat o estimare realistă a valorii lor de piață (46). În speță, autoritățile franceze au prezentat două evaluări ale navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais efectuate de doi experți independenți, amândouă stabilind valoarea de piață a navei la aproximativ [0-10] milioane EUR. Comisia constată că unul dintre cei doi experți independenți estimase valoarea de piață a navelor Renoir și Cézanne la suma de [0-10 000 000] USD, în aprilie 2011. Aceste nave au fost vândute contra sumei de [0-10 000 000] USD în iulie 2011. În consecință, Comisia consideră în primul rând că estimarea valorii de piață poate fi considerată realistă și, în al doilea rând, că cesionarea avută în vedere pentru nava de transport marfă Nord-Pas-de-Calais este acceptabilă drept contribuție proprie. |
| --- | --- |

(155)

Cesionarea navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais trebuia să ridice contribuția SeaFrance provenită din cesionarea navelor la [10-20] de milioane EUR. La momentul notificării planului de restructurare inițial, autoritățile franceze se angajaseră ca SeaFrance să renunțe la navele Renoir și Cézanne. Aceste două cesionări au avut loc în iulie 2011. Conform practicii decizionale a Comisiei, vânzările viitoare de active pot fi acceptate drept contribuție proprie cu condiția ca statul membru să fi efectuat o estimare realistă a valorii lor de piață (46). În speță, autoritățile franceze au prezentat două evaluări ale navei de transport marfă Nord-Pas-de-Calais efectuate de doi experți independenți, amândouă stabilind valoarea de piață a navei la aproximativ [0-10] milioane EUR. Comisia constată că unul dintre cei doi experți independenți estimase valoarea de piață a navelor Renoir și Cézanne la suma de [0-10 000 000] USD, în aprilie 2011. Aceste nave au fost vândute contra sumei de [0-10 000 000] USD în iulie 2011. În consecință, Comisia consideră în primul rând că estimarea valorii de piață poate fi considerată realistă și, în al doilea rând, că cesionarea avută în vedere pentru nava de transport marfă Nord-Pas-de-Calais este acceptabilă drept contribuție proprie.

| (156) | Cu titlu preliminar, autoritățile franceze au precizat că împrumutul de [40-70] de milioane EUR, destinat să finanțeze exercitarea opțiunii de cumpărare a navei Molière, nu constituie o contribuție proprie suplimentară. Astfel, împrumutul este un substitut pentru o contribuție în afara bilanțului care exista deja în baza contractului de leasing cu privire la nava Molière. Prin urmare, acesta nu a fost introdus în calculul contribuției proprii totale. Cu toate acestea, în măsura în care această finanțare înlocuiește o finanțare existentă, Comisia trebuie să se asigure că finanțarea respectivă este conformă cu criteriile de compatibilitate ale contribuției proprii, în special criteriul privind absența ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(156)

Cu titlu preliminar, autoritățile franceze au precizat că împrumutul de [40-70] de milioane EUR, destinat să finanțeze exercitarea opțiunii de cumpărare a navei Molière, nu constituie o contribuție proprie suplimentară. Astfel, împrumutul este un substitut pentru o contribuție în afara bilanțului care exista deja în baza contractului de leasing cu privire la nava Molière. Prin urmare, acesta nu a fost introdus în calculul contribuției proprii totale. Cu toate acestea, în măsura în care această finanțare înlocuiește o finanțare existentă, Comisia trebuie să se asigure că finanțarea respectivă este conformă cu criteriile de compatibilitate ale contribuției proprii, în special criteriul privind absența ajutorului de stat.

| (157) | În măsura în care împrumuturile sunt acordate de SNCF în conformitate cu punctul 43 din orientări, Comisia trebuie să se asigure că aceste finanțări nu includ un ajutor și că sunt un semnal că „piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității”. Situația însă este alta, și aceasta pentru trei motive, fiecare suficient pentru susținerea acestei concluzii. |
| --- | --- |

(157)

În măsura în care împrumuturile sunt acordate de SNCF în conformitate cu punctul 43 din orientări, Comisia trebuie să se asigure că aceste finanțări nu includ un ajutor și că sunt un semnal că „piețele cred în posibilitatea refacerii viabilității”. Situația însă este alta, și aceasta pentru trei motive, fiecare suficient pentru susținerea acestei concluzii.

| (158) | În primul rând, așa cum a precizat Comisia în considerentele 129-142 din secțiunea 7.1.2, de mai sus, condițiile impuse împrumuturilor nu corespund condițiilor de piață. |
| --- | --- |

(158)

În primul rând, așa cum a precizat Comisia în considerentele 129-142 din secțiunea 7.1.2, de mai sus, condițiile impuse împrumuturilor nu corespund condițiilor de piață.

| (159) | Conform estimărilor Comisiei, în contextul unui nivel normal de siguranță rata împrumuturilor ar trebui să fie, pentru a fi conformă cu piața, de aproximativ 14 % (rata „swap” pe 5 ani de 2,825 % (47) + media CDS (48) sub B- (adică JRC) de 11,18 % + prima de 0,2 %). Acest lucru corespunde datelor observate în aprilie, mai și iunie 2011. În plus, în pofida solicitărilor repetate ale Comisiei (49), autoritățile franceze nu au prezentat niciodată o cotație sau o propunere de rată din partea unei bănci private. |
| --- | --- |

(159)

Conform estimărilor Comisiei, în contextul unui nivel normal de siguranță rata împrumuturilor ar trebui să fie, pentru a fi conformă cu piața, de aproximativ 14 % (rata „swap” pe 5 ani de 2,825 % (47) + media CDS (48) sub B- (adică JRC) de 11,18 % + prima de 0,2 %). Acest lucru corespunde datelor observate în aprilie, mai și iunie 2011. În plus, în pofida solicitărilor repetate ale Comisiei (49), autoritățile franceze nu au prezentat niciodată o cotație sau o propunere de rată din partea unei bănci private.

| (160) | În al doilea rând, astfel cum s-a demonstrat în considerentele 129-142 din secțiunea 7.1.2., împrumuturile în cauză constituie per se ajutoare de stat. Prin urmare, în conformitate cu titlul anterior punctului 43 din orientări, aceste împrumuturi nu pot fi considerate o contribuție proprie care nu include ajutoare. |
| --- | --- |

(160)

În al doilea rând, astfel cum s-a demonstrat în considerentele 129-142 din secțiunea 7.1.2., împrumuturile în cauză constituie per se ajutoare de stat. Prin urmare, în conformitate cu titlul anterior punctului 43 din orientări, aceste împrumuturi nu pot fi considerate o contribuție proprie care nu include ajutoare.

| (161) | În al treilea rând, și în orice caz, conform punctelor 7 și 43 din orientări, contribuția reală are rolul, în principal, de a demonstra că piețele cred în posibilitatea reabilitării (50). Ori, în acest caz, autoritatea care acordă ajutorul și societatea-mamă reprezintă o singură persoană juridică, și anume SNCF, iar măsurile respective sunt simultane. În aceste condiții, în absența unei contribuții reale obținută din partea unui investitor extern sau a unui creditor din afara SNCF, acest scop nu poate fi îndeplinit. În fapt, din comportamentul autorității care acordă ajutorul nu rezultă în niciun fel că piețele cred în reabilitarea întreprinderii. |
| --- | --- |

(161)

În al treilea rând, și în orice caz, conform punctelor 7 și 43 din orientări, contribuția reală are rolul, în principal, de a demonstra că piețele cred în posibilitatea reabilitării (50). Ori, în acest caz, autoritatea care acordă ajutorul și societatea-mamă reprezintă o singură persoană juridică, și anume SNCF, iar măsurile respective sunt simultane. În aceste condiții, în absența unei contribuții reale obținută din partea unui investitor extern sau a unui creditor din afara SNCF, acest scop nu poate fi îndeplinit. În fapt, din comportamentul autorității care acordă ajutorul nu rezultă în niciun fel că piețele cred în reabilitarea întreprinderii.

| (162) | După cum s-a menționat în considerentul 141, Comisia consideră că trimiterea făcută de Franța în observațiile sale la deciziile privind ajutorul acordat de entitatea publică Osinek în favoarea ÈSA - Czech Airlines, precum și împrumuturile acordate de Banca de Dezvoltare a Ungariei în favoarea producătorului ungar de îngrășăminte, Péti Nitrogénmüvek (a se vedea considerentul 116) nu este relevantă, întrucât, în ceea ce privește primul exemplu prezentat, Comisia nu a adoptat încă o decizie finală și, în ceea ce privește cel de al doilea exemplu, acesta nu poate fi considerat un caz de restructurare. |
| --- | --- |

(162)

După cum s-a menționat în considerentul 141, Comisia consideră că trimiterea făcută de Franța în observațiile sale la deciziile privind ajutorul acordat de entitatea publică Osinek în favoarea ÈSA - Czech Airlines, precum și împrumuturile acordate de Banca de Dezvoltare a Ungariei în favoarea producătorului ungar de îngrășăminte, Péti Nitrogénmüvek (a se vedea considerentul 116) nu este relevantă, întrucât, în ceea ce privește primul exemplu prezentat, Comisia nu a adoptat încă o decizie finală și, în ceea ce privește cel de al doilea exemplu, acesta nu poate fi considerat un caz de restructurare.

| (163) | În plus, astfel cum s-a menționat anterior, pe lângă problema unui eventual element de ajutor în împrumuturi, contribuția proprie trebuie să demonstreze că piețele cred în posibilitatea reabilitării întreprinderii. |
| --- | --- |

(163)

În plus, astfel cum s-a menționat anterior, pe lângă problema unui eventual element de ajutor în împrumuturi, contribuția proprie trebuie să demonstreze că piețele cred în posibilitatea reabilitării întreprinderii.

| (164) | În speță, finanțarea de către SNCF nu a reușit să demonstreze acest lucru. În realitate, SNCF este nu numai entitatea care acordă ajutorul, ci și furnizorul contribuției proprii. Autoritățile franceze nu au furnizat informații care să demonstreze că un investitor prudent și independent ar dori să se angajeze ferm să acorde o contribuție proprie și un împrumut pentru exercitarea opțiunii de cumpărare, în aceleași condiții cu cele oferite de SNCF. |
| --- | --- |

(164)

În speță, finanțarea de către SNCF nu a reușit să demonstreze acest lucru. În realitate, SNCF este nu numai entitatea care acordă ajutorul, ci și furnizorul contribuției proprii. Autoritățile franceze nu au furnizat informații care să demonstreze că un investitor prudent și independent ar dori să se angajeze ferm să acorde o contribuție proprie și un împrumut pentru exercitarea opțiunii de cumpărare, în aceleași condiții cu cele oferite de SNCF.

| (165) | Contribuția proprie a SeaFrance, conformă cu dispozițiile punctului 43 din orientări, și anume lipsa ajutorului, în același timp exprimând încrederea piețelor în posibilitatea de reabilitare a întreprinderii, se ridică astfel la doar [10-20] EUR, adică mai puțin de [< 10]% din costurile restructurării. Prin urmare, pragul de 50 % prevăzut la punctul 44 din orientări nu este atins. Astfel, Comisia consideră că propria contribuție a întreprinderii SeaFrance la efortul de restructurare rămâne absolut inadecvată din perspectiva dispozițiilor din orientări. |
| --- | --- |

(165)

Contribuția proprie a SeaFrance, conformă cu dispozițiile punctului 43 din orientări, și anume lipsa ajutorului, în același timp exprimând încrederea piețelor în posibilitatea de reabilitare a întreprinderii, se ridică astfel la doar [10-20] EUR, adică mai puțin de [< 10]% din costurile restructurării. Prin urmare, pragul de 50 % prevăzut la punctul 44 din orientări nu este atins. Astfel, Comisia consideră că propria contribuție a întreprinderii SeaFrance la efortul de restructurare rămâne absolut inadecvată din perspectiva dispozițiilor din orientări.

| (166) | Comisia constată, de asemenea, că Franța nu a invocat clauza circumstanțelor excepționale prevăzută la punctul 44 din orientări, și nici nu a furnizat un element de probă cu privire la existența unei astfel de circumstanțe excepționale. |
| --- | --- |

(166)

Comisia constată, de asemenea, că Franța nu a invocat clauza circumstanțelor excepționale prevăzută la punctul 44 din orientări, și nici nu a furnizat un element de probă cu privire la existența unei astfel de circumstanțe excepționale.

| (167) | Prin urmare, Comisia concluzionează că nu a fost îndeplinită cerința unei „contribuții reale, care nu conține un ajutor”, așa cum prevăd orientările. |
| --- | --- |

(167)

Prin urmare, Comisia concluzionează că nu a fost îndeplinită cerința unei „contribuții reale, care nu conține un ajutor”, așa cum prevăd orientările.

7.2.3   Reabilitare pe termen lung

| (168) | În măsura în care contribuția proprie a întreprinderii la efortul de restructurare rămâne absolut inadecvată în lumina orientărilor, Comisia consideră că nu este necesar să se evalueze condiția privind reabilitarea pe termen lung a întreprinderii. |
| --- | --- |

(168)

În măsura în care contribuția proprie a întreprinderii la efortul de restructurare rămâne absolut inadecvată în lumina orientărilor, Comisia consideră că nu este necesar să se evalueze condiția privind reabilitarea pe termen lung a întreprinderii.

7.2.4.   Prevenirea unei denaturări excesive a concurenței (măsuri compensatorii)

| (169) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat că măsurile compensatorii propuse de autoritățile franceze erau inadecvate. În observațiile lor ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze au recunoscut (51) cvasi-inexistența măsurilor compensatorii (52). Acestea au arătat că problema ar urma să fie remediată în cadrul unui plan de restructurare modificat |
| --- | --- |

(169)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat că măsurile compensatorii propuse de autoritățile franceze erau inadecvate. În observațiile lor ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze au recunoscut (51) cvasi-inexistența măsurilor compensatorii (52). Acestea au arătat că problema ar urma să fie remediată în cadrul unui plan de restructurare modificat

| (170) | În cadrul planului de restructurare comunicat în data de 12 septembrie 2011 au fost propuse măsuri compensatorii suplimentare, în special vânzarea în viitor a navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais. Autoritățile franceze menționează, de asemenea, că cesionarea realizată deja în cazul navelor Renoir și Cézanne, diminuarea numărului de traversări (diminuare cu 5 830 de traversări, adică - 37,6 % comparativ cu oferta de traversări din 2007) și diminuarea cotelor de piață ale SeaFrance ([10-15]% din piața transportului de autovehicule pentru 2012-2019, față de [15-20]% în 2008). |
| --- | --- |

(170)

În cadrul planului de restructurare comunicat în data de 12 septembrie 2011 au fost propuse măsuri compensatorii suplimentare, în special vânzarea în viitor a navei de transport marfă Nord Pas-de-Calais. Autoritățile franceze menționează, de asemenea, că cesionarea realizată deja în cazul navelor Renoir și Cézanne, diminuarea numărului de traversări (diminuare cu 5 830 de traversări, adică - 37,6 % comparativ cu oferta de traversări din 2007) și diminuarea cotelor de piață ale SeaFrance ([10-15]% din piața transportului de autovehicule pentru 2012-2019, față de [15-20]% în 2008).

| (171) | În măsura în care contribuția proprie a întreprinderii SeaFrance la efortul de restructurare rămâne absolut insuficientă în lumina orientărilor, Comisia consideră că nu este necesar să se analizeze măsurile compensatorii propuse. |
| --- | --- |

(171)

În măsura în care contribuția proprie a întreprinderii SeaFrance la efortul de restructurare rămâne absolut insuficientă în lumina orientărilor, Comisia consideră că nu este necesar să se analizeze măsurile compensatorii propuse.

7.2.5.   Efectul incompatibilității ajutorului de restructurare și a ajutorului de salvare

| (172) | Ca urmare a notificării de către Franța, în data de 18 februarie 2011, a planului de restructurare, în conformitate cu punctul 26 din orientări, termenul de 6 luni în care trebuie rambursat creditul a fost prelungit până la adoptarea de către Comisie a deciziei sale referitoare la planul de restructurare. Întrucât Comisia consideră că măsurile notificate drept ajutor de restructurare nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate prevăzute în orientări, trebuie să se examineze consecințele acestei incompatibilități. Prin urmare, împrumutul nu mai poate fi prelungit după data prezentei decizii și, prin urmare, trebuie rambursat fără întârziere. |
| --- | --- |

(172)

Ca urmare a notificării de către Franța, în data de 18 februarie 2011, a planului de restructurare, în conformitate cu punctul 26 din orientări, termenul de 6 luni în care trebuie rambursat creditul a fost prelungit până la adoptarea de către Comisie a deciziei sale referitoare la planul de restructurare. Întrucât Comisia consideră că măsurile notificate drept ajutor de restructurare nu îndeplinesc condițiile de compatibilitate prevăzute în orientări, trebuie să se examineze consecințele acestei incompatibilități. Prin urmare, împrumutul nu mai poate fi prelungit după data prezentei decizii și, prin urmare, trebuie rambursat fără întârziere.

| (173) | Suma care trebuie recuperată este formată din suma principală reprezentând creditul pentru salvare, majorat cu dobânzile contractuale scadente însă neplătite încă la data notificării prezentei decizii, la care se adaugă, cu începere de la data notificării prezentei decizii, dobânzile calculate conform dispozițiilor capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (53). |
| --- | --- |

(173)

Suma care trebuie recuperată este formată din suma principală reprezentând creditul pentru salvare, majorat cu dobânzile contractuale scadente însă neplătite încă la data notificării prezentei decizii, la care se adaugă, cu începere de la data notificării prezentei decizii, dobânzile calculate conform dispozițiilor capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (53).

VIII.   CONCLUZIE

| (174) | Majorarea capitalului cu 166,3 milioane EUR, împrumutul de 99,7 milioane EUR și împrumutul de [40-70] de milioane EUR pe care SNCF are în vedere să le acorde întreprinderii SeaFrance constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și, prin urmare, nu pot fi puse în aplicare. |
| --- | --- |

(174)

Majorarea capitalului cu 166,3 milioane EUR, împrumutul de 99,7 milioane EUR și împrumutul de [40-70] de milioane EUR pe care SNCF are în vedere să le acorde întreprinderii SeaFrance constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și, prin urmare, nu pot fi puse în aplicare.

| (175) | Împrumutul acordat de Franța prin intermediul SNCF, sub forma unui ajutor de salvare pentru SeaFrance, autorizat prin Decizia Comisiei din 18 august 2010, trebuie să fie rambursat imediat, împreună cu dobânzile contractuale scadente însă neplătite la data notificării prezentei decizii, |
| --- | --- |

(175)

Împrumutul acordat de Franța prin intermediul SNCF, sub forma unui ajutor de salvare pentru SeaFrance, autorizat prin Decizia Comisiei din 18 august 2010, trebuie să fie rambursat imediat, împreună cu dobânzile contractuale scadente însă neplătite la data notificării prezentei decizii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Majorarea de capital de 166,3 milioane EUR, împrumutul de 99,7 milioane EUR și împrumutul de [40-70] de milioane EUR pe care Republica Franceză intenționează să îl pună în aplicare, prin intermediul SNCF, ca ajutor de restructurare pentru SeaFrance, constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și sunt incompatibile cu piața internă.

Din acest motiv, aceste scheme de ajutor nu pot fi puse în aplicare.

Articolul 2

Împrumutul acordat de Franța prin intermediul SNCF sub forma unui ajutor de salvare pentru SeaFrance la care se referă Decizia Comisiei din 18 august 2010 constituie un ajutor incompatibil cu piața internă.

Articolul 3

1.   Franța, prin intermediul SNCF, trebuie să recupereze de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 2, inclusiv dobânzile contractuale scadente însă neplătite la data notificării prezentei decizii.

2.   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă de la data notificării prezentei decizii, până la recuperarea lor efectivă.

3.   Dobânzile se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 4

1.   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 2 este imediată și efectivă.

2.   Franța se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 5

1.   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Franța comunică următoarele informații Comisiei:

| (a) | suma principală a ajutorului care trebuie recuperat de la beneficiar, care cuprinde suma reprezentând împrumutul, precum și dobânzile la împrumut acumulate însă neplătite încă; |
| --- | --- |

(a)

suma principală a ajutorului care trebuie recuperat de la beneficiar, care cuprinde suma reprezentând împrumutul, precum și dobânzile la împrumut acumulate însă neplătite încă;

| (b) | suma reprezentând dobânzile care trebuie recuperate de la beneficiar și care trebuie calculate în conformitate cu principiile enunțate la articolul 3 alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

suma reprezentând dobânzile care trebuie recuperate de la beneficiar și care trebuie calculate în conformitate cu principiile enunțate la articolul 3 alineatul (3);

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor preconizate în vederea conformării cu prezenta decizie; și |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor preconizate în vederea conformării cu prezenta decizie; și

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

2.   Franța va informa cu regularitate Comisia cu privire la progresul măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii, până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 2. Franța va transmite imediat, la solicitarea Comisiei, orice informații cu privire la măsurile deja adoptate și a celor preconizate în vederea conformării cu prezenta decizie. De asemenea, Franța va furniza informații detaliate cu privire la valorile ajutorului și la dobânzile recuperate deja de la beneficiar.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptat la Bruxelles, 24 octombrie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 208, 14.7.2011, p. 8.

1

(2)  JO C 102, 2.4.2011, p. 2.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  [...].

4

(5)  Articolul L. 622-1, alineatul (1) din Codul comercial.

5

(6)  Un euro pentru activele corporale (activitatea, navele, „sloturile”), un euro pentru activele necorporale (sistemele informatice) și un euro pentru stocuri.

6

(7)  Hotărârea din 9 septembrie 2009, Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco/Comisia, T-227/01, T- 229/01, T-265/01, T-266/01 și T-270/01, Rec. p. II-3029, punctele 259 – 272.

7

Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco/Comisia

(8)  În mii de pasageri

8

(9)  În mii de unități

9

(10)  Servicii de catering, vânzări de produse, cum ar fi băuturi alcoolice, țigări și parfumuri.

10

(11)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

11

(12)  Aplicarea acestei metode este prezentată în anexa 5 din Observațiile autorităților franceze din 12 septembrie 2011 privind modificarea planului inițial de restructurare.

12

(13)  EURIBOR pe 12 luni + marja + cheltuieli de gestionare = 2,18 % + [0-5]% + (între [0,00-0,20]% și [0,10 – 0,20]%).

13

(14)  Corespunde raportului „datoria financiară brută/EBITDA”. Noțiunea EBITDA („Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation”) poate fi comparată cu noțiunea de excedent brut din exploatare.

14

„Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation”)

(15)  Raportul „datoria financiară brută/capital propriu”.

15

(16)  Raportul „capital propriu/activ total”.

16

(17)  Raportul „EBITDA/cheltuieli financiare nete”.

17

(18)  Raportul „lichidități netex360/cifre de afaceri”.

18

(19)  Raport „EBITDA/cifre de afaceri”.

19

(20)  Garanțiile constau, în cazul împrumutului de 99,7 milioane EUR, într-o ipotecă principală asupra navei Rodin (potrivit autorităților franceze, valoarea de piață este de [...] milioane EUR, negajată) și într-o ipotecă secundară asupra navei Berlioz (conform autorităților franceze, valoarea de piață este de [...] milioane EUR [...] și, în cazul împrumutului de [40-70] de milioane EUR, într-o ipotecă asupra navei Moličre (conform autorităților franceze, valoarea de piață este estimată la [...] milioane EUR).

20

(21)  [...]

21

(22)  Conform P&O, piața vizată ar fi piața traversărilor maritime pe distanțe mici (și anume, între Dover și Franța) pentru pasageri și pentru marfă (Short French Sea Tourist and Freight Market).

22

Short French Sea Tourist and Freight Market).

(23)  În milioane EUR.

23

Sursa: observațiile P&O.

Sursa

(24)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

24

(25)  „Nord Littoral” din 9 aprilie 2010 (p. 10).

25

(26)  Hotărârea din 9 septembrie 2009, Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco/Comisia, T-227/01, T-229/01, T-265/01, T-266/01 și T-270/01, Rec. p. II-3029, punctele 259-272.

26

Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco/Comisia

(27)  În milioane EUR.

27

(28)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/30%20year%20master%20plan%20zoning%20report.pdf

28

(29)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/dover_consultation_web.pdf

29

(30)  Decizia din 24 februarie 2010 în cazul NN 1/2010 (ex CP 371/2009) – Czech Republic ÈSA – Czech Airlines – un credit acordat de Osinek, cu posibile elemente de ajutor de stat.

30

(31)  Decizia din 27 octombrie 2010 privind ajutorul de stat C 14/09 (ex NN 17/09) acordat de Ungaria întreprinderii Péti Nitrogénmüvek Zrt (JO L 118, 6.5.2011, p. 9).

31

(32)  A se vedea, de exemplu, hotărârea Curții din 10 ianuarie 2006, Ministero dell’Economia e delleFinanze/Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, Rec.2006, p. I-289, punctul 129.

32

Ministero dell’Economia e delleFinanze/Cassa di Risparmio di Firenze

(33)  A se vedea în special hotărârea Curții de Justiție din 21 martie 1991, Italia/Comisia, C-305/89, Rec., p. I-1603.

33

Italia/Comisia

(34)  Hotărârea Curții din 13 februarie 2003, Spania/Comisia, C-409/00, Rec. 2003, p. I-1487.

34

Spania/Comisia

(35)  JO L 378, 31.12.1986, p. 1.

35

(36)  În special cu transportul feroviar de pasageri și de mărfuri efectuat de Eurotunnel.

36

(37)  Hotărârea Tribunalului din 15 septembrie 1998, BP Chemicals/Comisia, T-11/95, Rec. 1998, II-3235, punctele 170 și 171.

37

BP Chemicals/Comisia

(38)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

38

(39)  La 1 iulie 2011, Bloomberg EUSA5.

39

(40)  Toate sectoarele luate împreună.

40

(41)  [...]

41

(42)  A se vedea considerentul 9 de mai sus.

42

(43)  Subliniere adăugată.

43

(44)  Subliniere adăugată.

44

(45)  Hotărârea Tribunalului din 7 decembrie 2010, Frucona Košica//Comisia, T-11/07, nepublicată încă în Rep., punctele 244 și 245.

45

Frucona Košica/

Comisia

(46)  Decizia N488/2009 Ajutor de restructurare pentru POLFA „Tarchominskie Zakłady Farmaceutyczne” S.A., considerentul 47.

46

(47)  La 1 iulie 2011, Bloomberg EUSA5.

47

(48)  Media tuturor CDS, toate sectoarele luate împreună.

48

(49)  [...]

49

(50)  Hotărârea Tribunalului din 7 decembrie 2010 în cauza T-11/07, Frucona Kosice/Comisia, nepublicată încă în Rep., punctul 245.

50

Frucona Kosice/Comisia

(51)  A se vedea punctul 2.2 (pagina 19 in fine și pagina 20) din observațiile autorităților franceze.

51

in fine

(52)  În temeiul orientărilor din 2004 privind ajutoarele de restructurare, măsurile compensatorii trebuie adoptate în vederea limitării la minimum a efectelor defavorabile asupra schimburilor și pot lua forma unei cedări de active, reducerii capacității sau prezenței pe piață.

52

(53)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

53

---

| 21.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 195/19

---

DECIZIE A COMISIEI

din 9.3.2012

privind ajutorul de stat Nr. SA.12522 (C 37/08) – Franța – Punerea în aplicare a deciziei Sernam 2

[notificată cu numărul C(2012) 1616]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2012/398/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (2),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

1.1.   CONTEXTUL PROCEDURAL GENERAL

| (1) | La 23 mai 2001, Comisia a aprobat un ajutor pentru restructurarea SCS Sernam (societate în comandită simplă), devenită Sernam SA în decembrie 2001 („decizia Sernam 1”) (3). |
| --- | --- |

(1)

La 23 mai 2001, Comisia a aprobat un ajutor pentru restructurarea SCS Sernam (societate în comandită simplă), devenită Sernam SA în decembrie 2001 („decizia Sernam 1”) (3).

| (2) | La 20 octombrie 2004, Comisia a adoptat o decizie finală prin care confirmă că ajutorul aprobat prin decizia Sernam 1, în valoare de 503 milioane EUR, este compatibilă cu piața internă, în anumite condiții („decizia Sernam 2”) (4). În această decizie se menționează, de asemenea, existența unui ajutor suplimentar de 41 de milioane EUR, incompatibil cu piața internă, pe care Franța trebuie să îl recupereze. |
| --- | --- |

(2)

La 20 octombrie 2004, Comisia a adoptat o decizie finală prin care confirmă că ajutorul aprobat prin decizia Sernam 1, în valoare de 503 milioane EUR, este compatibilă cu piața internă, în anumite condiții („decizia Sernam 2”) (4). În această decizie se menționează, de asemenea, existența unui ajutor suplimentar de 41 de milioane EUR, incompatibil cu piața internă, pe care Franța trebuie să îl recupereze.

| (3) | Prin scrisoarea din 24 iunie 2005, un prim terț („primul reclamant”) a denunțat aplicarea incorectă a deciziei Sernam 2 (5). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 24 iunie 2005, un prim terț („primul reclamant”) a denunțat aplicarea incorectă a deciziei Sernam 2 (5).

| (4) | La 22 februarie 2006, acest prim reclamant a introdus, împotriva Comisiei, o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, în măsura în care aceasta nu acționase, la vremea respectivă, la plângerea reclamantului. |
| --- | --- |

(4)

La 22 februarie 2006, acest prim reclamant a introdus, împotriva Comisiei, o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, în măsura în care aceasta nu acționase, la vremea respectivă, la plângerea reclamantului.

| (5) | Prin scrisoarea din 10 aprilie 2006, o a doua parte interesată, și anume societatea Mory Group („al doilea reclamant”) a introdus, de asemenea, o plângere la Comisie (6). |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 10 aprilie 2006, o a doua parte interesată, și anume societatea Mory Group („al doilea reclamant”) a introdus, de asemenea, o plângere la Comisie (6).

| (6) | Pe fond, cele două plângeri susțineau că decizia Sernam 2 a fost aplicată în mod abuziv și au solicitat Comisiei să inițieze o nouă procedură oficială de investigare cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2. |
| --- | --- |

(6)

Pe fond, cele două plângeri susțineau că decizia Sernam 2 a fost aplicată în mod abuziv și au solicitat Comisiei să inițieze o nouă procedură oficială de investigare cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2.

| (7) | Prin scrisoarea din 16 iulie 2008, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2 („decizia de inițiere a procedurii”). Comisia a prezentat îndoielile sale cu privire la compatibilitatea cu decizia Sernam 2 a modalităților la care a recurs Franța în vederea (conform acesteia) punerii în aplicare a deciziei menționate, precum și cu privire la posibilitatea ca aceste modalități să conțină ajutoare de stat suplimentare. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 16 iulie 2008, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2 („decizia de inițiere a procedurii”). Comisia a prezentat îndoielile sale cu privire la compatibilitatea cu decizia Sernam 2 a modalităților la care a recurs Franța în vederea (conform acesteia) punerii în aplicare a deciziei menționate, precum și cu privire la posibilitatea ca aceste modalități să conțină ajutoare de stat suplimentare.

| (8) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7). Argumentele celor doi reclamanți sunt prezentate sintetic la considerentul 16 din prezenta decizie. De asemenea, prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la punerea în aplicare de către Franța a deciziei Sernam 2. |
| --- | --- |

(8)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7). Argumentele celor doi reclamanți sunt prezentate sintetic la considerentul 16 din prezenta decizie. De asemenea, prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la punerea în aplicare de către Franța a deciziei Sernam 2.

| (9) | La 8 octombrie 2008, autoritățile franceze au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(9)

La 8 octombrie 2008, autoritățile franceze au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.

| (10) | Comisia a primit observații pe această temă de la părțile interesate. Primul reclamant a prezentat observații la data de 13 noiembrie 2008. Societatea Națională a Căilor Ferate („SNCF”) a comunicat observațiile sale la data de 6 februarie 2009. Fondul de investiții Butler Capital Partners („BCP”) a prezentat observații la data de 9 februarie 2009. La 25 martie 2009, Comisia a transmis Franței observațiile primite, oferindu-i posibilitatea de a trimite observații și, la 7 mai 2009, Comisia a primit comentariile autorităților franceze cu privire la observațiile primului reclamant. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a primit observații pe această temă de la părțile interesate. Primul reclamant a prezentat observații la data de 13 noiembrie 2008. Societatea Națională a Căilor Ferate („SNCF”) a comunicat observațiile sale la data de 6 februarie 2009. Fondul de investiții Butler Capital Partners („BCP”) a prezentat observații la data de 9 februarie 2009. La 25 martie 2009, Comisia a transmis Franței observațiile primite, oferindu-i posibilitatea de a trimite observații și, la 7 mai 2009, Comisia a primit comentariile autorităților franceze cu privire la observațiile primului reclamant.

| (11) | La 15 martie 2011, al doilea reclamant a cerut Comisiei să inițieze „măsuri de investigare” pentru a verifica în ce condiții se aplică decizia Sernam 2. Comisia a răspuns la data de 18 mai 2011, precizând măsurile de investigare întreprinse după adoptarea deciziei de inițiere. |
| --- | --- |

(11)

La 15 martie 2011, al doilea reclamant a cerut Comisiei să inițieze „măsuri de investigare” pentru a verifica în ce condiții se aplică decizia Sernam 2. Comisia a răspuns la data de 18 mai 2011, precizând măsurile de investigare întreprinse după adoptarea deciziei de inițiere.

| (12) | La 25 noiembrie 2009 și la 29 noiembrie 2011, Comisia a solicitat autorităților franceze să îi transmită informații. Răspunsurile au fost primite la 15 ianuarie 2010 și, respectiv, la 25 ianuarie 2012. |
| --- | --- |

(12)

La 25 noiembrie 2009 și la 29 noiembrie 2011, Comisia a solicitat autorităților franceze să îi transmită informații. Răspunsurile au fost primite la 15 ianuarie 2010 și, respectiv, la 25 ianuarie 2012.

1.2.   CONTEXTUL PROCEDURAL NAțIONAL

| (13) | La 3 ianuarie 2007, societatea Mory Group a solicitat autorităților franceze să emită două dispoziții de rambursare: 1) un ordin împotriva întreprinderii Sernam SA cu privire la ajutorul de 41 de milioane EUR, declarat incompatibil cu piața comună prin decizia Sernam 2 și care, în opinia Mory Group, nu ar fi făcut obiectul unei recuperări efective de către Franța; 2) un al doilea ordin împotriva beneficiarului (neprecizat) ajutoarelor pentru restructurarea Sernam SA, pe care Franța le-ar fi acordat în vederea efectuării transferului activelor Sernam SA (pentru detalii privind aceasta operațiune, a se vedea secțiunea 2.4 din prezenta decizie). |
| --- | --- |

(13)

La 3 ianuarie 2007, societatea Mory Group a solicitat autorităților franceze să emită două dispoziții de rambursare: 1) un ordin împotriva întreprinderii Sernam SA cu privire la ajutorul de 41 de milioane EUR, declarat incompatibil cu piața comună prin decizia Sernam 2 și care, în opinia Mory Group, nu ar fi făcut obiectul unei recuperări efective de către Franța; 2) un al doilea ordin împotriva beneficiarului (neprecizat) ajutoarelor pentru restructurarea Sernam SA, pe care Franța le-ar fi acordat în vederea efectuării transferului activelor Sernam SA (pentru detalii privind aceasta operațiune, a se vedea secțiunea 2.4 din prezenta decizie).

| (14) | Ministerul Economiei, Finanțelor și Industriei a respins printr-o scrisoare cererile celui de al doilea reclamant. Această decizie de respingere a făcut obiectul unei căi de atac introduse de Mory Group la Tribunalul administrativ din Paris, invocându-se un abuz de putere. Din informațiile Comisiei, acest litigiu nu s-a judecat încă. |
| --- | --- |

(14)

Ministerul Economiei, Finanțelor și Industriei a respins printr-o scrisoare cererile celui de al doilea reclamant. Această decizie de respingere a făcut obiectul unei căi de atac introduse de Mory Group la Tribunalul administrativ din Paris, invocându-se un abuz de putere. Din informațiile Comisiei, acest litigiu nu s-a judecat încă.

| (15) | În plus, la 31 ianuarie 2012 a fost introdusă o cale de atac judiciară împotriva societății Sernam Xpress („Sernam Xpress”). Sernam Xpress este societatea care a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA atunci când a avut loc transferul activelor societății Sernam SA (în ceea ce privește detaliile acestei operațiuni, a se vedea secțiunea 2.4). Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012. |
| --- | --- |

(15)

În plus, la 31 ianuarie 2012 a fost introdusă o cale de atac judiciară împotriva societății Sernam Xpress („Sernam Xpress”). Sernam Xpress este societatea care a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA atunci când a avut loc transferul activelor societății Sernam SA (în ceea ce privește detaliile acestei operațiuni, a se vedea secțiunea 2.4). Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.

2.   DESCRIERE

2.1.   ÎNTREPRINDEREA SERNAM

| (16) | De la înființarea acesteia în 1970 ca parte a SNCF, întreprinderea Sernam desfășoară activități de mesagerie și de transport express de colete și paleți (8). |
| --- | --- |

(16)

De la înființarea acesteia în 1970 ca parte a SNCF, întreprinderea Sernam desfășoară activități de mesagerie și de transport express de colete și paleți (8).

| (17) | La 1 februarie2000, toate activitățile întreprinderii Sernam au fost atribuite unei filiale și, în acest mod, a fost constituită SCS Sernam (societate în comandită simplă). SCS Sernam a fost transformată în societate anonimă (Sernam SA), la 21 decembrie 2001. În 2005, Sernam SA avea 10 filiale operaționale, precum și o societate de servicii de transport rutier, denumită Sernam Transport Route. |
| --- | --- |

(17)

La 1 februarie2000, toate activitățile întreprinderii Sernam au fost atribuite unei filiale și, în acest mod, a fost constituită SCS Sernam (societate în comandită simplă). SCS Sernam a fost transformată în societate anonimă (Sernam SA), la 21 decembrie 2001. În 2005, Sernam SA avea 10 filiale operaționale, precum și o societate de servicii de transport rutier, denumită Sernam Transport Route.

| (18) | La 17 octombrie 2005, Sernam Xpress a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA, cu ocazia transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam (pentru detalii privind această operațiune, a se vedea secțiunea 2.4). La acea dată, Sernam Xpress era deținută în proporție de 100 % de Financière Sernam. |
| --- | --- |

(18)

La 17 octombrie 2005, Sernam Xpress a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA, cu ocazia transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam (pentru detalii privind această operațiune, a se vedea secțiunea 2.4). La acea dată, Sernam Xpress era deținută în proporție de 100 % de Financière Sernam.

| (19) | In cursul anului 2006, BCP deținea 51,8 % din capitalul Sernam Xpress. În același timp, Sernam Xpress a achiziționat societatea Coulonge, o întreprindere de transport cu sediul în Limoges. |
| --- | --- |

(19)

In cursul anului 2006, BCP deținea 51,8 % din capitalul Sernam Xpress. În același timp, Sernam Xpress a achiziționat societatea Coulonge, o întreprindere de transport cu sediul în Limoges.

| (20) | În cursul anului 2011, societățile Financière Sernam și Sernam Xpress s-au văzut obligate să se recapitalizeze înainte de sfârșitul exercițiului contabil. Întrucât BCP nu aducea capitalul necesar, au fost efectuate două operațiuni. |
| --- | --- |

(20)

În cursul anului 2011, societățile Financière Sernam și Sernam Xpress s-au văzut obligate să se recapitalizeze înainte de sfârșitul exercițiului contabil. Întrucât BCP nu aducea capitalul necesar, au fost efectuate două operațiuni.

| (21) | În primul rând, în mai 2011 Sernam Xpress a contribuit cu marca Sernam la filiala sa operațională, societatea Sernam Services (acest aport este evaluat la 15 milioane EUR). |
| --- | --- |

(21)

În primul rând, în mai 2011 Sernam Xpress a contribuit cu marca Sernam la filiala sa operațională, societatea Sernam Services (acest aport este evaluat la 15 milioane EUR).

| (22) | În al doilea rând, la 30 iunie 2011, societatea Sernam Xpress a fost dizolvată, iar societatea Financière Sernam, asociat unic, a preluat patrimoniul acesteia (operațiune denumită „transfer universal de patrimoniu”). |
| --- | --- |

(22)

În al doilea rând, la 30 iunie 2011, societatea Sernam Xpress a fost dizolvată, iar societatea Financière Sernam, asociat unic, a preluat patrimoniul acesteia (operațiune denumită „transfer universal de patrimoniu”).

| (23) | În consecință, Grupul Sernam este constituit în prezent din Financière Sernam și din filialele fostei întreprinderi Sernam Xpress, și anume Sernam Services, menționată anterior, și societatea Aster (denumită în continuare „Aster”). Aster este fosta societate Sernam Transport Route. Sernam Xpress vânduse această filială în decembrie 2005, și furnizase cumpărătorului o garanție privind cifra de afaceri. În martie 2008, Sernam Xpress a răscumpărat societatea, care, între timp, își schimbase denumirea în Aster. La data preluării, Sernam Xpress a avut un aport de capital de 5 milioane EUR la contul curent al societății Aster. Această contribuție la contul curent a fost oferită societății Aster cu ocazia unei reuniuni care a avut loc în luna iulie. În decembrie 2011, societatea Financière Sernam, care între timp absorbise Sernam Xpress (a se vedea considerentul 22), a recapitalizat societatea Aster, lăsându-i 5 599 998 EUR în contul curent. |
| --- | --- |

(23)

În consecință, Grupul Sernam este constituit în prezent din Financière Sernam și din filialele fostei întreprinderi Sernam Xpress, și anume Sernam Services, menționată anterior, și societatea Aster (denumită în continuare „Aster”). Aster este fosta societate Sernam Transport Route. Sernam Xpress vânduse această filială în decembrie 2005, și furnizase cumpărătorului o garanție privind cifra de afaceri. În martie 2008, Sernam Xpress a răscumpărat societatea, care, între timp, își schimbase denumirea în Aster. La data preluării, Sernam Xpress a avut un aport de capital de 5 milioane EUR la contul curent al societății Aster. Această contribuție la contul curent a fost oferită societății Aster cu ocazia unei reuniuni care a avut loc în luna iulie. În decembrie 2011, societatea Financière Sernam, care între timp absorbise Sernam Xpress (a se vedea considerentul 22), a recapitalizat societatea Aster, lăsându-i 5 599 998 EUR în contul curent.

| (24) | Situația financiară a Grupului Sernam a continuat să se deterioreze, de aceea la 31 ianuarie 2011 a fost inițiată o procedură de administrare judiciară a societăților Financière Sernam și Sernam Services. La 3 februarie 2011, filiala Aster a intrat în lichidare, urmând ca temporar să își continue activitatea. Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012. |
| --- | --- |

(24)

Situația financiară a Grupului Sernam a continuat să se deterioreze, de aceea la 31 ianuarie 2011 a fost inițiată o procedură de administrare judiciară a societăților Financière Sernam și Sernam Services. La 3 februarie 2011, filiala Aster a intrat în lichidare, urmând ca temporar să își continue activitatea. Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.

2.2.   DECIZIA SERNAM 1 DIN 23 MAI 2001

| (25) | În decizia Sernam 1, Comisia a autorizat un ajutor în valoare totală de 503 milioane EUR pentru restructurarea SCS Sernam. Acest ajutor era autorizat în special în temeiul unui angajament asumat de Franța de a vinde întreprinderea. În fapt, 60 % din capitalul SCS Sernam trebuia să fie preluat de către societatea Géodis SA (9), societate de drept public cu activități de transport și logistică, listată pe piața secundară la Bursa din Paris. Astfel, Géodis SA ar fi trebuit să își asume în totalitate și în mod nelimitat (10) datoriile SCS Sernam, și să acopere cheltuielile de restructurare suplimentare, în valoare de 67 de milioane EUR. La rândul ei, SCS Sernam se angaja să își reducă numărul centrelor de exploatare de la 107 la 72 în perioada 1999-2004, să își reducă cifra de afaceri cu 18 %, să își reducă efectivele de personal și să pună în aplicare restructurarea cu bugetul menționat și în timpul de care dispune, și anume înainte de începutul anului 2004. |
| --- | --- |

(25)

În decizia Sernam 1, Comisia a autorizat un ajutor în valoare totală de 503 milioane EUR pentru restructurarea SCS Sernam. Acest ajutor era autorizat în special în temeiul unui angajament asumat de Franța de a vinde întreprinderea. În fapt, 60 % din capitalul SCS Sernam trebuia să fie preluat de către societatea Géodis SA (9), societate de drept public cu activități de transport și logistică, listată pe piața secundară la Bursa din Paris. Astfel, Géodis SA ar fi trebuit să își asume în totalitate și în mod nelimitat (10) datoriile SCS Sernam, și să acopere cheltuielile de restructurare suplimentare, în valoare de 67 de milioane EUR. La rândul ei, SCS Sernam se angaja să își reducă numărul centrelor de exploatare de la 107 la 72 în perioada 1999-2004, să își reducă cifra de afaceri cu 18 %, să își reducă efectivele de personal și să pună în aplicare restructurarea cu bugetul menționat și în timpul de care dispune, și anume înainte de începutul anului 2004.

2.3.   DECIZIA SERNAM 2 DIN 20 OCTOMBRIE 2004

| (26) | În decizia Sernam 2, Comisia a constatat că ajutorul în valoare de 503 milioane EUR, autorizat prin decizia Sernam 1, a fost plătit în condiții diferite de cele prevăzute în decizia Sernam 1, în special din cauză că Géodis a preluat 15 % (în loc de 60 %, cum se prevăzuse) din acțiunile SCS Sernam. În afară de asta, Géodis renunțase să mai contribuie la costurile pentru restructurarea întreprinderii, care se ridicau la 67 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(26)

În decizia Sernam 2, Comisia a constatat că ajutorul în valoare de 503 milioane EUR, autorizat prin decizia Sernam 1, a fost plătit în condiții diferite de cele prevăzute în decizia Sernam 1, în special din cauză că Géodis a preluat 15 % (în loc de 60 %, cum se prevăzuse) din acțiunile SCS Sernam. În afară de asta, Géodis renunțase să mai contribuie la costurile pentru restructurarea întreprinderii, care se ridicau la 67 de milioane EUR.

| (27) | Având în vedere aceste elemente, Comisia a impus condiții la autorizarea ajutorului pentru restructurare în valoare de 503 milioane EUR, sumă plătită societății Sernam SA. Articolul 3 din decizia Sernam 2, care prevede aceste condiții, este formulat astfel:
  „Articolul 3
  1.   Sub rezerva alineatului (2), trebuie îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | Sernam va putea să desfășoare numai activitățile sale de mesagerie pe cale ferată, în conformitate cu conceptul privind Train Bloc Express („TBE”). În acest sens, SNCF garantează punerea la dispoziția oricărui alt operator care solicită acest lucru a unor condiții identice cu cele acordate societății Sernam pentru dezvoltarea transportului feroviar de mărfuri, „TBE”. |
| --- | --- | --- |

(27)

Având în vedere aceste elemente, Comisia a impus condiții la autorizarea ajutorului pentru restructurare în valoare de 503 milioane EUR, sumă plătită societății Sernam SA. Articolul 3 din decizia Sernam 2, care prevede aceste condiții, este formulat astfel:

„Articolul 3

1.   Sub rezerva alineatului (2), trebuie îndeplinite următoarele condiții:

(a)

Sernam va putea să desfășoare numai activitățile sale de mesagerie pe cale ferată, în conformitate cu conceptul privind Train Bloc Express („TBE”). În acest sens, SNCF garantează punerea la dispoziția oricărui alt operator care solicită acest lucru a unor condiții identice cu cele acordate societății Sernam pentru dezvoltarea transportului feroviar de mărfuri, „TBE”.

| (b) | În schimb, Sernam va trebui să înlocuiască integral, în cursul următorilor doi ani începând cu data notificării prezentei decizii, mijloacele proprii și serviciile de transport rutier cu mijloacele și serviciile de transport rutier aparținând uneia sau mai multor întreprinderi independente de SNCF din punct de vedere juridic și economic și selecționate în urma unei proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii.
  „Mijloace proprii și servicii de transport rutier” ale Sernam înseamnă ansamblul mijloacelor rutiere – respectiv vehiculele de transport rutier – aflate în proprietatea societății Sernam sau deținute în baza unui contract de leasing/de închiriere.
  Întreprinderile care vor prelua activitățile rutiere ale societății Sernam vor trebui să asigure ansamblul serviciilor de transport rutier din resurse proprii. |
| --- | --- |

(b)

În schimb, Sernam va trebui să înlocuiască integral, în cursul următorilor doi ani începând cu data notificării prezentei decizii, mijloacele proprii și serviciile de transport rutier cu mijloacele și serviciile de transport rutier aparținând uneia sau mai multor întreprinderi independente de SNCF din punct de vedere juridic și economic și selecționate în urma unei proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii.

„Mijloace proprii și servicii de transport rutier” ale Sernam înseamnă ansamblul mijloacelor rutiere – respectiv vehiculele de transport rutier – aflate în proprietatea societății Sernam sau deținute în baza unui contract de leasing/de închiriere.

Întreprinderile care vor prelua activitățile rutiere ale societății Sernam vor trebui să asigure ansamblul serviciilor de transport rutier din resurse proprii.

2.   În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic de SNCF, pe baza unei proceduri transparente și deschise, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”

| (28) | În decizia Sernam 2, Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că autoritățile franceze au acordat societății Sernam un ajutor suplimentar în valoare de 41 de milioane EUR. Comisia a considerat acest ajutor ca fiind incompatibil cu piața internă și a dispus recuperarea acestuia de către Franța. |
| --- | --- |

(28)

În decizia Sernam 2, Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că autoritățile franceze au acordat societății Sernam un ajutor suplimentar în valoare de 41 de milioane EUR. Comisia a considerat acest ajutor ca fiind incompatibil cu piața internă și a dispus recuperarea acestuia de către Franța.

2.4.   TRANSFERAREA ACTIVITĂțILOR SERNAM SA CĂTRE FINANCIÈRE SERNAM

| (29) | Pentru punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, Franța pretinde că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2), precizând că, printr-un comunicat de presă (11), SNCF a invitat orice parte interesată să ia legătura cu Banca ABN Amro. Se pare că 34 de grupuri industriale, financiare sau consorții au fost invitate să examineze dosarul. Scrisorile de invitație pentru prima etapă a procedurii, trimise de ABN Amro părților care au solicitat examinarea dosarului, conțin o cerere de oferte pentru preluarea integrală a activelor societății Sernam (scrisoarea fiind redactată în limba engleză, termenul utilizat este „assets”). |
| --- | --- |

(29)

Pentru punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, Franța pretinde că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2), precizând că, printr-un comunicat de presă (11), SNCF a invitat orice parte interesată să ia legătura cu Banca ABN Amro. Se pare că 34 de grupuri industriale, financiare sau consorții au fost invitate să examineze dosarul. Scrisorile de invitație pentru prima etapă a procedurii, trimise de ABN Amro părților care au solicitat examinarea dosarului, conțin o cerere de oferte pentru preluarea integrală a activelor societății Sernam (scrisoarea fiind redactată în limba engleză, termenul utilizat este „assets”).

| (30) | Conform autorităților franceze, situația economică a societății Sernam nu a permis obținerea unor propuneri de evaluare pozitivă a activelor. Toate ofertele depuse în cadrul acestei proceduri au prezentat în concluzie o valoare extrem de negativă:






  — | [candidatul 1] (ofertă preliminară): -120 de milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(30)

Conform autorităților franceze, situația economică a societății Sernam nu a permis obținerea unor propuneri de evaluare pozitivă a activelor. Toate ofertele depuse în cadrul acestei proceduri au prezentat în concluzie o valoare extrem de negativă:

—

[candidatul 1] (ofertă preliminară): -120 de milioane EUR;

| — | [candidatul 2] (ofertă preliminară): – 90,4 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

[candidatul 2] (ofertă preliminară): – 90,4 milioane EUR;

| — | [candidatul 3] (ofertă preliminară): – 90,4 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

[candidatul 3] (ofertă preliminară): – 90,4 milioane EUR;

| — | [candidatul 4] (oferta etapei a doua): – 65,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

[candidatul 4] (oferta etapei a doua): – 65,2 milioane EUR;

| — | [candidatul 5] (oferta etapei a doua): – 56,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

[candidatul 5] (oferta etapei a doua): – 56,4 milioane EUR.

| (31) | În lipsa unei oferte ferme, conducerea societății Sernam SA a făcut, prin intermediul unei societăți ce urma să fie creată, denumită inițial Bidco, apoi Financière Sernam, o ofertă de preluare. |
| --- | --- |

(31)

În lipsa unei oferte ferme, conducerea societății Sernam SA a făcut, prin intermediul unei societăți ce urma să fie creată, denumită inițial Bidco, apoi Financière Sernam, o ofertă de preluare.

2.4.1.   Data efectivă a operațiunilor de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam

| (32) | Această ofertă a fost transmisă SNCF la 30 iunie 2005, fiind acceptată, în principiu, de către Direcția Generală a SNCF, în aceeași zi. Cu toate acestea, încheierea oficială a protocolului de înțelegere între toate părțile implicate a necesitat parcurgerea unor formalități. Protocolul convenit între SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (una dintre cele 10 filiale deținute 100 % de Sernam S.A., înființată în 2002) și conducerea viitoarei societăți Financière Sernam a fost semnat la data de 21 iulie 2005 (denumit în continuare „protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005”). Societatea Financière Sernam a fost înmatriculată în Registrul Comerțului la data de 14 octombrie 2005. La 17 octombrie 2005 au fost efectuate diferite operațiuni de transferare a activităților Sernam către Financière Sernam, descrise în detaliu în considerentele următoare. |
| --- | --- |

(32)

Această ofertă a fost transmisă SNCF la 30 iunie 2005, fiind acceptată, în principiu, de către Direcția Generală a SNCF, în aceeași zi. Cu toate acestea, încheierea oficială a protocolului de înțelegere între toate părțile implicate a necesitat parcurgerea unor formalități. Protocolul convenit între SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (una dintre cele 10 filiale deținute 100 % de Sernam S.A., înființată în 2002) și conducerea viitoarei societăți Financière Sernam a fost semnat la data de 21 iulie 2005 (denumit în continuare „protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005”). Societatea Financière Sernam a fost înmatriculată în Registrul Comerțului la data de 14 octombrie 2005. La 17 octombrie 2005 au fost efectuate diferite operațiuni de transferare a activităților Sernam către Financière Sernam, descrise în detaliu în considerentele următoare.

2.4.2.   Diferitele operațiuni de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam

| (33) | Autoritățile franceze au arătat că transferarea activităților Sernam către Financière Sernam a avut loc în patru etape:






  (a) | SNCF și-a recapitalizat filiala Sernam SA, deținută 100 %, cu suma de 57 de milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(33)

Autoritățile franceze au arătat că transferarea activităților Sernam către Financière Sernam a avut loc în patru etape:

(a)

SNCF și-a recapitalizat filiala Sernam SA, deținută 100 %, cu suma de 57 de milioane EUR;

| (b) | Sernam SA a avut, în beneficiul filialei sale Sernam Xpress, deținută 100 %, un aport de capital pentru toate elementele activului, inclusiv cele 57 de milioane EUR sub formă de recapitalizare, descrisă la litera (a), precum și pentru pasivul Sernam, cu excepția pasivelor denumite „financiare” (împrumut de capital contractat de societatea Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv aferent rezilierii contractului „IBM-GPS”), în valoare de 35,8 milioane EUR (12). În schimbul acestui aport, Sernam SA a primit o participație Sernam Xpress în valoare nominală de 100 EUR. |
| --- | --- |

(b)

Sernam SA a avut, în beneficiul filialei sale Sernam Xpress, deținută 100 %, un aport de capital pentru toate elementele activului, inclusiv cele 57 de milioane EUR sub formă de recapitalizare, descrisă la litera (a), precum și pentru pasivul Sernam, cu excepția pasivelor denumite „financiare” (împrumut de capital contractat de societatea Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv aferent rezilierii contractului „IBM-GPS”), în valoare de 35,8 milioane EUR (12). În schimbul acestui aport, Sernam SA a primit o participație Sernam Xpress în valoare nominală de 100 EUR.

| (c) | Ulterior, Sernam Xpress a efectuat o majorare de capital de 2 milioane EUR, care a fost subscrisă în întregime de SNCF; în urma acestei operațiuni, SNCF deținea majoritatea participațiilor Sernam Xpress; |
| --- | --- |

(c)

Ulterior, Sernam Xpress a efectuat o majorare de capital de 2 milioane EUR, care a fost subscrisă în întregime de SNCF; în urma acestei operațiuni, SNCF deținea majoritatea participațiilor Sernam Xpress;

| (d) | Sernam SA și SNCF au cedat societății Financière Sernam, contra sumei de 2 milioane EUR, participațiile deținute la Sernam Xpress, reprezentând capitalul total al acesteia din urmă. |
| --- | --- |

(d)

Sernam SA și SNCF au cedat societății Financière Sernam, contra sumei de 2 milioane EUR, participațiile deținute la Sernam Xpress, reprezentând capitalul total al acesteia din urmă.

| (34) | La data de 15 decembrie 2005, Sernam SA a intrat în lichidare judiciară. Suma de 41 de milioane EUR ce urma să fie rambursată SNCF în baza deciziei Sernam 2 a fost înregistrată la pasivele acestei lichidări (13). |
| --- | --- |

(34)

La data de 15 decembrie 2005, Sernam SA a intrat în lichidare judiciară. Suma de 41 de milioane EUR ce urma să fie rambursată SNCF în baza deciziei Sernam 2 a fost înregistrată la pasivele acestei lichidări (13).

| (35) | Operațiunile sunt prezentate în schema următoare: |
| --- | --- |

(35)

Operațiunile sunt prezentate în schema următoare:

Image

| (36) | Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevedea, în afară de recapitalizarea de către SNCF a societății Sernam SA cu suma de 57 de milioane EUR, și a societății Sernam Xpress cu suma de 2 milioane EUR, garanții acordate de SNCF societății Financière Sernam (descrise detaliat la considerentele 72-85 din decizia de inițiere a procedurii), și o clauză de reziliere în cazul undei decizii negative a Comisiei în decurs de cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere (descrisă detaliat la considerentul 117 din decizia de inițiere). |
| --- | --- |

(36)

Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevedea, în afară de recapitalizarea de către SNCF a societății Sernam SA cu suma de 57 de milioane EUR, și a societății Sernam Xpress cu suma de 2 milioane EUR, garanții acordate de SNCF societății Financière Sernam (descrise detaliat la considerentele 72-85 din decizia de inițiere a procedurii), și o clauză de reziliere în cazul undei decizii negative a Comisiei în decurs de cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere (descrisă detaliat la considerentul 117 din decizia de inițiere).

2.5.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIțIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (37) | În decizia din 16 iulie 2008, Comisia a dorit să verifice dacă Franța a respectat, așa cum pretinde, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, și dacă procedura de recuperare a ajutorului incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR aleasă de Franța, și anume includerea datoriei față de stat în pasivele lichidării Sernam SA, permitea, de facto, să se elimine denaturarea concurenței cauzată de acest ajutor. În plus, Comisia a dorit să verifice dacă operațiunea de transferare a activelor Sernam SA nu a dat naștere unui alt ajutor de stat, incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(37)

În decizia din 16 iulie 2008, Comisia a dorit să verifice dacă Franța a respectat, așa cum pretinde, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, și dacă procedura de recuperare a ajutorului incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR aleasă de Franța, și anume includerea datoriei față de stat în pasivele lichidării Sernam SA, permitea, de facto, să se elimine denaturarea concurenței cauzată de acest ajutor. În plus, Comisia a dorit să verifice dacă operațiunea de transferare a activelor Sernam SA nu a dat naștere unui alt ajutor de stat, incompatibil cu piața internă.

2.6.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

2.6.1.   Observațiile reclamanților

| (38) | Mai întâi, primul reclamant consideră că nu au fost respectate condițiile prevăzute în decizia Sernam 2 pentru vânzarea activelor Sernam SA. |
| --- | --- |

(38)

Mai întâi, primul reclamant consideră că nu au fost respectate condițiile prevăzute în decizia Sernam 2 pentru vânzarea activelor Sernam SA.

| (39) | Pe de o parte, data-limită impusă de decizia Sernam 2, și anume 30 iunie 2005, pentru efectuarea cesiunii, nu a fost respectată, întrucât operațiunile de transfer nu au fost aprobate decât la 17 octombrie 2005, iar cedarea activelor ar fi trebuit să aibă loc în aceeași zi. |
| --- | --- |

(39)

Pe de o parte, data-limită impusă de decizia Sernam 2, și anume 30 iunie 2005, pentru efectuarea cesiunii, nu a fost respectată, întrucât operațiunile de transfer nu au fost aprobate decât la 17 octombrie 2005, iar cedarea activelor ar fi trebuit să aibă loc în aceeași zi.

| (40) | Apoi, cu privire la prețul transferului, primul reclamant consideră că prețul a fost stabilit numai prin raportare la oferta prezentată de Financière Sernam. Se pare că această ofertă a fost ilicită, întrucât implica atribuirea unor ajutoare noi, în special recapitalizarea societății Sernam SA. În fine, primul reclamant subliniază că Sernam Xpress nu era o societate independentă de Sernam SA, astfel cum demonstrează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(40)

Apoi, cu privire la prețul transferului, primul reclamant consideră că prețul a fost stabilit numai prin raportare la oferta prezentată de Financière Sernam. Se pare că această ofertă a fost ilicită, întrucât implica atribuirea unor ajutoare noi, în special recapitalizarea societății Sernam SA. În fine, primul reclamant subliniază că Sernam Xpress nu era o societate independentă de Sernam SA, astfel cum demonstrează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii.

| (41) | Pe de altă parte, operațiunile de transfer par să constituie în realitate o afacere cu participații („share deal”), adică menținerea pe piață a entității beneficiare prin simpla schimbare a proprietarului. |
| --- | --- |

(41)

Pe de altă parte, operațiunile de transfer par să constituie în realitate o afacere cu participații („share deal”), adică menținerea pe piață a entității beneficiare prin simpla schimbare a proprietarului.

| (42) | De asemenea, primul reclamant denunță încălcarea condiției privind organizarea vânzării prin intermediul unei proceduri transparente și deschise. Conform acestuia, vânzarea societății Sernam Xpress ar fi trebuit supusă consultării publice și procedurii de licitație, după recapitalizarea celor două societăți, Sernam SA și Sernam Xpress, mai degrabă decât a societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(42)

De asemenea, primul reclamant denunță încălcarea condiției privind organizarea vânzării prin intermediul unei proceduri transparente și deschise. Conform acestuia, vânzarea societății Sernam Xpress ar fi trebuit supusă consultării publice și procedurii de licitație, după recapitalizarea celor două societăți, Sernam SA și Sernam Xpress, mai degrabă decât a societății Sernam SA.

| (43) | În al doilea rând, primul reclamant denunță manevre în ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor transferate și evaluarea la o valoare inferioară a entității vândute. |
| --- | --- |

(43)

În al doilea rând, primul reclamant denunță manevre în ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor transferate și evaluarea la o valoare inferioară a entității vândute.

| (44) | În al treilea rând, primul reclamant enumeră o serie de măsuri care, în opinia lui, ar constitui ajutoare noi: recapitalizarea de 57 de milioane EUR, nerecuperarea celor 41 de milioane EUR reprezentând un ajutor ilegal, ștergerea datoriilor financiare ale Sernam SA față de SNCF. Toate aceste măsuri ar reprezenta, în opinia sa, ajutoare incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(44)

În al treilea rând, primul reclamant enumeră o serie de măsuri care, în opinia lui, ar constitui ajutoare noi: recapitalizarea de 57 de milioane EUR, nerecuperarea celor 41 de milioane EUR reprezentând un ajutor ilegal, ștergerea datoriilor financiare ale Sernam SA față de SNCF. Toate aceste măsuri ar reprezenta, în opinia sa, ajutoare incompatibile cu piața internă.

| (45) | În al patrulea rând, primul reclamant subliniază că Sernam SA trebuia să fie lichidată, în loc să fie vândută. Reclamantul are aceleași îndoieli ca și Comisia cu privire la includerea anumitor costuri în calculul lichidării și consideră că în niciun moment nu rezultă că prețul efectiv al restructurării societății Sernam ar fi fost inferior costului lichidării. |
| --- | --- |

(45)

În al patrulea rând, primul reclamant subliniază că Sernam SA trebuia să fie lichidată, în loc să fie vândută. Reclamantul are aceleași îndoieli ca și Comisia cu privire la includerea anumitor costuri în calculul lichidării și consideră că în niciun moment nu rezultă că prețul efectiv al restructurării societății Sernam ar fi fost inferior costului lichidării.

| (46) | Primul reclamant conchide nu numai că autoritățile franceze s-au sustras obligației de a recupera ajutorul declarat incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR, ci ar fi acordat noi ajutoare în valoare de cel puțin 95 de milioane EUR, la care trebuie să se adauge diferite măsuri de ajutor acordate sub formă de garanții. |
| --- | --- |

(46)

Primul reclamant conchide nu numai că autoritățile franceze s-au sustras obligației de a recupera ajutorul declarat incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR, ci ar fi acordat noi ajutoare în valoare de cel puțin 95 de milioane EUR, la care trebuie să se adauge diferite măsuri de ajutor acordate sub formă de garanții.

| (47) | Referitor la cel de al doilea reclamant, acesta nu a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere. |
| --- | --- |

(47)

Referitor la cel de al doilea reclamant, acesta nu a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere.

2.6.2.   Observațiile părților interesate, care consideră că decizia Sernam 2 a fost respectată

2.6.2.1.   Observațiile formulate de SNCF

| (48) | SNCF consideră că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. SNCF susține că a vândut toate activele societății Sernam în bloc, înainte de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic și pe baza unei proceduri transparente și deschise. |
| --- | --- |

(48)

SNCF consideră că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. SNCF susține că a vândut toate activele societății Sernam în bloc, înainte de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic și pe baza unei proceduri transparente și deschise.

| (49) | Conform SNCF, operațiunile de transfer au fost indisociabile și simultane. Prin urmare, Comisia nu putea proceda la defalcarea lor artificială. |
| --- | --- |

(49)

Conform SNCF, operațiunile de transfer au fost indisociabile și simultane. Prin urmare, Comisia nu putea proceda la defalcarea lor artificială.

| (50) | Comisia consideră că, în cazul unui preț negativ, principiul investitorului privat în economia de piață ar fi respectat în cazul în care costul transferului este inferior costului lichidării pe care l-ar fi suportat statul acționar, și prezintă observații detaliate pentru a demonstra aceste afirmații. |
| --- | --- |

(50)

Comisia consideră că, în cazul unui preț negativ, principiul investitorului privat în economia de piață ar fi respectat în cazul în care costul transferului este inferior costului lichidării pe care l-ar fi suportat statul acționar, și prezintă observații detaliate pentru a demonstra aceste afirmații.

| (51) | În final, SNCF subliniază că obligația privind restituirea ajutorului în valoare de 41 de milioane EUR a fost inclusă în pasivul lichidării societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(51)

În final, SNCF subliniază că obligația privind restituirea ajutorului în valoare de 41 de milioane EUR a fost inclusă în pasivul lichidării societății Sernam SA.

2.6.2.2.   Observațiile formulate de Butler Capital Partners

| (52) | În primul rând, BCP aduce precizări cu privire la contribuția sa la capitalul societății Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(52)

În primul rând, BCP aduce precizări cu privire la contribuția sa la capitalul societății Sernam Xpress.

| (53) | În al doilea rând, BCP precizează obiectivul avut în vedere prin achiziționarea societății Coulonge. |
| --- | --- |

(53)

În al doilea rând, BCP precizează obiectivul avut în vedere prin achiziționarea societății Coulonge.

| (54) | În al treilea rând, BCP contestă că Sernam Xpress ar fi dispus de un surplus de lichidități ca urmare a injecțiilor de capital de 57 de milioane EUR și, respectiv, de 2 milioane EUR. BCP ar fi trebuit să facă o nouă injecție de lichidități de 6 milioane EUR pentru a le aduce la un nivel acceptabil, având în vedere pierderile care trebuiau finanțate. |
| --- | --- |

(54)

În al treilea rând, BCP contestă că Sernam Xpress ar fi dispus de un surplus de lichidități ca urmare a injecțiilor de capital de 57 de milioane EUR și, respectiv, de 2 milioane EUR. BCP ar fi trebuit să facă o nouă injecție de lichidități de 6 milioane EUR pentru a le aduce la un nivel acceptabil, având în vedere pierderile care trebuiau finanțate.

| (55) | În al patrulea rând, BCP contestă faptul că avantajul ajutorului de 41 de milioane EUR ar fi fost transferat societății Sernam Xpress. BCP estimează că o astfel de situație ar fi luată în considerare numai în cazul în care s-ar demonstra că transferul activităților Sernam SA nu a fost efectuat la prețul pieței. Ori, conform BCP, transferul s-a realizat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. BCP reamintește, de asemenea, că procesul de transfer a fost însoțit de o expertiză. |
| --- | --- |

(55)

În al patrulea rând, BCP contestă faptul că avantajul ajutorului de 41 de milioane EUR ar fi fost transferat societății Sernam Xpress. BCP estimează că o astfel de situație ar fi luată în considerare numai în cazul în care s-ar demonstra că transferul activităților Sernam SA nu a fost efectuat la prețul pieței. Ori, conform BCP, transferul s-a realizat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. BCP reamintește, de asemenea, că procesul de transfer a fost însoțit de o expertiză.

| (56) | În fine, având în vedere consecințele preluării controlului asupra Sernam, BCP analizează majorarea de capital ca fiind o vânzare și consideră că, în conformitate cu jurisprudența rezultată din cauzele Banks
   (14) și SMI
   (15), recuperarea unui ajutor ipotetic nu ar putea fi imputată societății Financière Sernam sau filialei acesteia, Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(56)

În fine, având în vedere consecințele preluării controlului asupra Sernam, BCP analizează majorarea de capital ca fiind o vânzare și consideră că, în conformitate cu jurisprudența rezultată din cauzele Banks
   (14) și SMI
   (15), recuperarea unui ajutor ipotetic nu ar putea fi imputată societății Financière Sernam sau filialei acesteia, Sernam Xpress.

2.7.   OBSERVAțII FORMULATE DE FRANțA:

2.7.1.   Cu privire la respectarea deciziei Sernam 2

2.7.1.1.   Cu privire la respectarea datei-limită de vânzare

| (57) | Autoritățile franceze consideră că oferta fermă de preluare, cu forță juridică pentru cumpărător, a fost înaintată la 30 iunie 2005, fiind acceptată în aceeași zi de către SNCF, ceea ce a făcut ca acordul să fie irevocabil în baza legislației contractuale franceze. |
| --- | --- |

(57)

Autoritățile franceze consideră că oferta fermă de preluare, cu forță juridică pentru cumpărător, a fost înaintată la 30 iunie 2005, fiind acceptată în aceeași zi de către SNCF, ceea ce a făcut ca acordul să fie irevocabil în baza legislației contractuale franceze.

2.7.1.2.   Cu privire la prețul de vânzare

| (58) | Autoritățile franceze consideră că decizia Sernam 2 nu interzicea vânzarea la un preț negativ, și că jurisprudența recunoaște că acesta poate fi prețul pieței. |
| --- | --- |

(58)

Autoritățile franceze consideră că decizia Sernam 2 nu interzicea vânzarea la un preț negativ, și că jurisprudența recunoaște că acesta poate fi prețul pieței.

| (59) | Activele ar fi fost vândute la prețul negativ de 57 de milioane EUR, ceea ce corespunde sumei prin care SNCF a recapitalizat Sernam SA. Acest preț ar fi fost mai bun decât ofertele orientative prezentate inițial și ar fi constituit singura ofertă fermă propusă SNCF de către piață. Prețul ar fi fost validat de mai multe expertize independente (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings și Commission des Participations et Transferts). |
| --- | --- |

(59)

Activele ar fi fost vândute la prețul negativ de 57 de milioane EUR, ceea ce corespunde sumei prin care SNCF a recapitalizat Sernam SA. Acest preț ar fi fost mai bun decât ofertele orientative prezentate inițial și ar fi constituit singura ofertă fermă propusă SNCF de către piață. Prețul ar fi fost validat de mai multe expertize independente (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings și Commission des Participations et Transferts).

| (60) | Conform autorităților franceze, recapitalizarea prealabilă efectuată de SNCF nu este decât o modalitate de punere în aplicare. Prin urmare, Comisia nu ar putea să se refere la această recapitalizare pentru a contesta valoarea de piață a activelor Sernam, întrucât existența unui preț de piață excludea orice calificare drept ajutor pentru integralitatea prețului negativ. |
| --- | --- |

(60)

Conform autorităților franceze, recapitalizarea prealabilă efectuată de SNCF nu este decât o modalitate de punere în aplicare. Prin urmare, Comisia nu ar putea să se refere la această recapitalizare pentru a contesta valoarea de piață a activelor Sernam, întrucât existența unui preț de piață excludea orice calificare drept ajutor pentru integralitatea prețului negativ.

2.7.1.3.   Cu privire la vânzarea de active

| (61) | Ca răspuns la analiza efectuată de Comisie, conform căreia transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam a cuprinde două operațiuni succesive, și anume: 1) un transfer intragrupuri de active în bloc de la Sernam SA către Sernam Xpress (în acel moment, filială 100 % a societății Sernam SA), și 2) o vânzare de la Sernam Xpress către Financière Sernam, corespunzător unei share deal și nu unei vânzări de active, autoritățile franceze considerând că este o defalcare artificială și nejustificată. |
| --- | --- |

(61)

Ca răspuns la analiza efectuată de Comisie, conform căreia transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam a cuprinde două operațiuni succesive, și anume: 1) un transfer intragrupuri de active în bloc de la Sernam SA către Sernam Xpress (în acel moment, filială 100 % a societății Sernam SA), și 2) o vânzare de la Sernam Xpress către Financière Sernam, corespunzător unei share deal și nu unei vânzări de active, autoritățile franceze considerând că este o defalcare artificială și nejustificată.

| (62) | În primul rând, se consideră că operațiunile de transfer corespund unei „operațiuni de aport-cesionare” pusă în practică printr-o recapitalizare, și anume o operațiune indisociabilă care ar fi fost efectuată din două motive: 1) dreptul francez nu ar permite o vânzare de active la un preț negativ, și 2) era indicat să se asigure că nu există o legătură juridică între cumpărător și SNCF. |
| --- | --- |

(62)

În primul rând, se consideră că operațiunile de transfer corespund unei „operațiuni de aport-cesionare” pusă în practică printr-o recapitalizare, și anume o operațiune indisociabilă care ar fi fost efectuată din două motive: 1) dreptul francez nu ar permite o vânzare de active la un preț negativ, și 2) era indicat să se asigure că nu există o legătură juridică între cumpărător și SNCF.

| (63) | Având în vedere situația sa economică deficitară permanentă (pierderile cumulate în ultimele patru exerciții dinaintea cesionării ridicându-se la 309,2 milioane EUR), valoarea totală a activelor Sernam SA era negativă. |
| --- | --- |

(63)

Având în vedere situația sa economică deficitară permanentă (pierderile cumulate în ultimele patru exerciții dinaintea cesionării ridicându-se la 309,2 milioane EUR), valoarea totală a activelor Sernam SA era negativă.

| (64) | Pentru a se conforma interdicției de vânzare la un preț negativ în baza dreptului francez și pentru a asigura neutralitatea economică a operațiunii de cesionare, metoda experților în cazul unei valori negative a activelor ce urmează să fie cesionate ar consta în a se prevedea următoarele: 1) prețul plătit de cumpărător să fie un preț simbolic, și 2) să creeze un mecanism destinat compensării cumpărătorului (o participare a vânzătorului la majorarea de capital înaintea cesionării sau renunțarea de către vânzător la creanțele pe care le deține la societatea cedată). |
| --- | --- |

(64)

Pentru a se conforma interdicției de vânzare la un preț negativ în baza dreptului francez și pentru a asigura neutralitatea economică a operațiunii de cesionare, metoda experților în cazul unei valori negative a activelor ce urmează să fie cesionate ar consta în a se prevedea următoarele: 1) prețul plătit de cumpărător să fie un preț simbolic, și 2) să creeze un mecanism destinat compensării cumpărătorului (o participare a vânzătorului la majorarea de capital înaintea cesionării sau renunțarea de către vânzător la creanțele pe care le deține la societatea cedată).

| (65) | În plus, pentru a evita orice contestare a validității operațiunii de către creditorii Sernam SA sau orice exercitare de către aceștia a dreptului lor la opoziție, era de preferat să se adauge la activele în bloc pasivele necesare pentru continuarea activității Sernam. O simplă vânzare a activelor nu ar fi permis includerea acestor pasive. |
| --- | --- |

(65)

În plus, pentru a evita orice contestare a validității operațiunii de către creditorii Sernam SA sau orice exercitare de către aceștia a dreptului lor la opoziție, era de preferat să se adauge la activele în bloc pasivele necesare pentru continuarea activității Sernam. O simplă vânzare a activelor nu ar fi permis includerea acestor pasive.

| (66) | Prin urmare, trebuia să se recurgă la un aport parțial de active supus regimului sciziunilor prevăzut la articolul L.236-16 până la L.236-21 din Codul comercial francez. În această privință, autoritățile franceze precizează că aportul echivalează cu o vânzare, întrucât implică și un transfer de proprietate, ca urmare a remunerării cu acțiuni emise de societatea beneficiară a aportului de capital. |
| --- | --- |

(66)

Prin urmare, trebuia să se recurgă la un aport parțial de active supus regimului sciziunilor prevăzut la articolul L.236-16 până la L.236-21 din Codul comercial francez. În această privință, autoritățile franceze precizează că aportul echivalează cu o vânzare, întrucât implică și un transfer de proprietate, ca urmare a remunerării cu acțiuni emise de societatea beneficiară a aportului de capital.

| (67) | Întrucât, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, cumpărătorul nu putea fi legat juridic de SNCF, nu era posibil să se efectueze un aport de active în bloc direct în beneficiul societății Financière Sernam pentru că, în acest caz, Sernam SA ar fi devenit automat, ca efect al aportului, acționarul societății Financière Sernam. Acest lucru ar explica faptul că a existat un aport parțial de active în beneficiul Sernam Xpress, apoi cesionarea Sernam Xpress societății Financière Sernam. |
| --- | --- |

(67)

Întrucât, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, cumpărătorul nu putea fi legat juridic de SNCF, nu era posibil să se efectueze un aport de active în bloc direct în beneficiul societății Financière Sernam pentru că, în acest caz, Sernam SA ar fi devenit automat, ca efect al aportului, acționarul societății Financière Sernam. Acest lucru ar explica faptul că a existat un aport parțial de active în beneficiul Sernam Xpress, apoi cesionarea Sernam Xpress societății Financière Sernam.

| (68) | Conform autorităților franceze, aportul parțial de active în beneficiul Sernam Xpress nu constituie în niciun caz un transfer între grupuri, întrucât Sernam Xpress este o „societate-scoică”, utilizată pentru primirea în bloc a activelor Sernam SA, exclusiv în scopul de a permite cesionarea lor concomitentă cumpărătorului - societatea Financière Sernam - și nu pentru continuarea activității desfășurată de societatea mamă. Se avea în vedere ca activele să fie primite de Sernam Xpress și aduse la valoarea lor de piață, în vederea efectuării tranzacției. În orice caz, aportul de active ar fi implicat un transfer de proprietate, pentru care Sernam Xpress a emis o participație cu valoarea nominală de 100 EUR. Conform autorităților franceze, această acțiune reprezintă prețul valorii reale a activelor și pasivelor care constituie aportul, după recapitalizarea de 57 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(68)

Conform autorităților franceze, aportul parțial de active în beneficiul Sernam Xpress nu constituie în niciun caz un transfer între grupuri, întrucât Sernam Xpress este o „societate-scoică”, utilizată pentru primirea în bloc a activelor Sernam SA, exclusiv în scopul de a permite cesionarea lor concomitentă cumpărătorului - societatea Financière Sernam - și nu pentru continuarea activității desfășurată de societatea mamă. Se avea în vedere ca activele să fie primite de Sernam Xpress și aduse la valoarea lor de piață, în vederea efectuării tranzacției. În orice caz, aportul de active ar fi implicat un transfer de proprietate, pentru care Sernam Xpress a emis o participație cu valoarea nominală de 100 EUR. Conform autorităților franceze, această acțiune reprezintă prețul valorii reale a activelor și pasivelor care constituie aportul, după recapitalizarea de 57 de milioane EUR.

| (69) | Autoritățile franceze au adăugat la observațiile lor formulate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, opinia profesorului de drept Nicolas Molfessis, conform căruia „dreptul francez [...] nu permitea ca SNCF să cedeze direct, în bloc, societății Financière Sernam, activele firmei Sernam; normele juridice aplicabile obligau SNCF să efectueze o operațiune de aport-cesionare, pentru a respecta constrângerile impuse de Comisie:






  — | întrucât dreptul francez nu prevede conceptul de vânzare la un preț negativ, operațiunea nu putea fi efectuată la prețul pieței, astfel cum impunea Comisia, fără ca în prealabil să se recurgă la recapitalizare; |
| --- | --- | --- |

(69)

Autoritățile franceze au adăugat la observațiile lor formulate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, opinia profesorului de drept Nicolas Molfessis, conform căruia „dreptul francez [...] nu permitea ca SNCF să cedeze direct, în bloc, societății Financière Sernam, activele firmei Sernam; normele juridice aplicabile obligau SNCF să efectueze o operațiune de aport-cesionare, pentru a respecta constrângerile impuse de Comisie:

—

întrucât dreptul francez nu prevede conceptul de vânzare la un preț negativ, operațiunea nu putea fi efectuată la prețul pieței, astfel cum impunea Comisia, fără ca în prealabil să se recurgă la recapitalizare;

| — | întrucât dreptul francez nu prevede conceptul privind cesionarea datoriei și subordonează cesionarea contractului de acordul prealabil al tuturor contractanților cedați, acord care, în practică, este imposibil de obținut, cesionarea pasivului de exploatare necesar pentru continuarea activității impunea recurgerea la tehnica aportului parțial de active pentru depășirea acestui obstacol. Recurgerea la tehnica aportului parțial de active necesita interpunerea unei societăți, Sernam Xpress, pentru respectarea condiției privind absența legăturii juridice între cedent și cesionar, impusă de Comisie. |
| --- | --- |

—

întrucât dreptul francez nu prevede conceptul privind cesionarea datoriei și subordonează cesionarea contractului de acordul prealabil al tuturor contractanților cedați, acord care, în practică, este imposibil de obținut, cesionarea pasivului de exploatare necesar pentru continuarea activității impunea recurgerea la tehnica aportului parțial de active pentru depășirea acestui obstacol. Recurgerea la tehnica aportului parțial de active necesita interpunerea unei societăți, Sernam Xpress, pentru respectarea condiției privind absența legăturii juridice între cedent și cesionar, impusă de Comisie.

Schema elaborată de Sernam trebuie asimilată unei cesionări în bloc de active:

| — | Operațiunea de aport-cesionare, bine cunoscută în practică, a fost asimilată de către Curtea de Casație unei cesionări de active atunci când existau elemente care demonstrau indivizibilitatea între cele două operațiuni, acestea din urmă vizând, în ultimă instanță, exclusiv transferul de active; |
| --- | --- |

—

Operațiunea de aport-cesionare, bine cunoscută în practică, a fost asimilată de către Curtea de Casație unei cesionări de active atunci când existau elemente care demonstrau indivizibilitatea între cele două operațiuni, acestea din urmă vizând, în ultimă instanță, exclusiv transferul de active;

| — | O astfel de indivizibilitate este absolut evidentă în cazul de față, întrucât diferitele convenții semnate între părți pun în evidență fără niciun dubiu voința părților de a considera diferitele operațiuni ca fiind interdependente, și neavând altă finalitate decât cesionarea activelor Sernam societății Financière Sernam.” |
| --- | --- |

—

O astfel de indivizibilitate este absolut evidentă în cazul de față, întrucât diferitele convenții semnate între părți pun în evidență fără niciun dubiu voința părților de a considera diferitele operațiuni ca fiind interdependente, și neavând altă finalitate decât cesionarea activelor Sernam societății Financière Sernam.”

| (70) | Conform autorităților franceze, activele Sernam SA au fost vândute în bloc unei societăți care nu era legată juridic de SNCF, la un preț negativ corespunzător prețului pieței, în urma unei negocieri a cesionării, desfășurată în cadrul unei licitații deschise, transparente, necondiționată și nediscriminatorie, în baza condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(70)

Conform autorităților franceze, activele Sernam SA au fost vândute în bloc unei societăți care nu era legată juridic de SNCF, la un preț negativ corespunzător prețului pieței, în urma unei negocieri a cesionării, desfășurată în cadrul unei licitații deschise, transparente, necondiționată și nediscriminatorie, în baza condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.

2.7.1.4.   Cu privire la caracterul deschis și transparent al procesului de selecție

| (71) | Autoritățile franceze consideră ca fiind falsă din punct de vedere material afirmația conform căreia dosarul transmis cumpărătorilor potențiali ai activelor Sernam SA nu făcea trimitere la vânzarea societății Sernam Xpress, ci la vânzarea activelor Sernam SA. În plus, cerința privind o licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie nu ar implica recurgerea la o nouă cerere de oferte după recapitalizare, întrucât aceasta este doar rezultatul direct al licitației și al prețului negativ rezultat din această procedură. |
| --- | --- |

(71)

Autoritățile franceze consideră ca fiind falsă din punct de vedere material afirmația conform căreia dosarul transmis cumpărătorilor potențiali ai activelor Sernam SA nu făcea trimitere la vânzarea societății Sernam Xpress, ci la vânzarea activelor Sernam SA. În plus, cerința privind o licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie nu ar implica recurgerea la o nouă cerere de oferte după recapitalizare, întrucât aceasta este doar rezultatul direct al licitației și al prețului negativ rezultat din această procedură.

2.7.1.5.   Cu privire la încrederea legitimă

| (72) | Autoritățile franceze consideră că, prevăzând în mod explicit posibilitatea de a se proceda la cesionarea în bloc a activelor Sernam, decizia Sernam 2 a dat naștere, la nivelul conducerii SNCF, și al autorităților franceze, la speranțe întemeiate pe faptul că erau autorizate să procedeze astfel. Prin urmare, inițierea procedurii de investigare a măsurilor de ajutore de stat nu ar avea în vedere încrederea legitimă pe care autoritățile franceze o aveau în decizia Sernam 2, cu atât mai mult cu cât acestea ar fi acționat în totală transparență față de Comisie, furnizându-i acesteia toate explicațiile necesare cu privire la metodologia de cesionare. |
| --- | --- |

(72)

Autoritățile franceze consideră că, prevăzând în mod explicit posibilitatea de a se proceda la cesionarea în bloc a activelor Sernam, decizia Sernam 2 a dat naștere, la nivelul conducerii SNCF, și al autorităților franceze, la speranțe întemeiate pe faptul că erau autorizate să procedeze astfel. Prin urmare, inițierea procedurii de investigare a măsurilor de ajutore de stat nu ar avea în vedere încrederea legitimă pe care autoritățile franceze o aveau în decizia Sernam 2, cu atât mai mult cu cât acestea ar fi acționat în totală transparență față de Comisie, furnizându-i acesteia toate explicațiile necesare cu privire la metodologia de cesionare.

2.7.2.   Cu privire la presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor și pasivelor transferate de Sernam SA societății Sernam Xpress

| (73) | În ceea ce privește presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor, autoritățile franceze resping în primul rând faptul că a avut loc o reducere de 22 de milioane a valorii activelor. Într-adevăr, întrucât operațiunea consta într-un aport parțial de active urmat de o cesionare, normele contabile aplicabile impuneau ca evaluarea să nu fie la valoarea netă contabilă, astfel cum susține primul reclamant, ci întemeiată pe valoarea reală a activelor și pasivelor care au făcut obiectul aportului. Aceste valori ar fi fost evaluate în conformitate cu prețul pieței sau de către experți independenți. De asemenea, pentru evaluarea creditelor fiscale amânate, au fost aplicate normele contabile în vigoare. In ceea ce privește evaluarea portofoliului de mărci, aceasta s-ar fi întemeiat pe o estimare efectuată de Comisia Europeană la 23 mai 2001, la momentul aportului în favoarea SCS Sernam de către SNCF. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor, autoritățile franceze resping în primul rând faptul că a avut loc o reducere de 22 de milioane a valorii activelor. Într-adevăr, întrucât operațiunea consta într-un aport parțial de active urmat de o cesionare, normele contabile aplicabile impuneau ca evaluarea să nu fie la valoarea netă contabilă, astfel cum susține primul reclamant, ci întemeiată pe valoarea reală a activelor și pasivelor care au făcut obiectul aportului. Aceste valori ar fi fost evaluate în conformitate cu prețul pieței sau de către experți independenți. De asemenea, pentru evaluarea creditelor fiscale amânate, au fost aplicate normele contabile în vigoare. In ceea ce privește evaluarea portofoliului de mărci, aceasta s-ar fi întemeiat pe o estimare efectuată de Comisia Europeană la 23 mai 2001, la momentul aportului în favoarea SCS Sernam de către SNCF.

| (74) | In ceea ce privește evaluarea pasivului, autoritățile franceze consideră că au fost transferate numai pasivele necesare pentru continuarea activității societății beneficiare a aportului. In plus, conform autorităților franceze, evaluarea efectului negativ („badwill”) corespunde numai înregistrării contabile a valorii negative de piață de 57 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(74)

In ceea ce privește evaluarea pasivului, autoritățile franceze consideră că au fost transferate numai pasivele necesare pentru continuarea activității societății beneficiare a aportului. In plus, conform autorităților franceze, evaluarea efectului negativ („badwill”) corespunde numai înregistrării contabile a valorii negative de piață de 57 de milioane EUR.

2.7.3.   Cu privire la absența obligației de recuperare a ajutorului de 41 de milioane EUR de la Sernam Xpress

| (75) | Autoritățile franceze subliniază că deosebirea între share deal și asset deal pe care se bazează argumentația prezentată de Comisie în cauzele SMI
   (16) și CDA
   (17) nu ar fi relevantă în cazul de față. |
| --- | --- |

(75)

Autoritățile franceze subliniază că deosebirea între share deal și asset deal pe care se bazează argumentația prezentată de Comisie în cauzele SMI
   (16) și CDA
   (17) nu ar fi relevantă în cazul de față.

2.7.3.1.   Cu privire la defalcarea operațiunii în transfer în cadrul grupului și share deal

| (76) | Din motivele descrise la considerentele 61-70, autoritățile franceze consideră că operațiunile de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie un transfer în cadrul grupului urmat de share deal, ci o cesiune de active către un terț. |
| --- | --- |

(76)

Din motivele descrise la considerentele 61-70, autoritățile franceze consideră că operațiunile de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie un transfer în cadrul grupului urmat de share deal, ci o cesiune de active către un terț.

| (77) | În subsidiar, autoritățile franceze arată că prețul de piață al Sernam Xpress ar fi ținut seama în mod obligatoriu de existența datoriei de 41 de milioane EUR, dacă ajutorul ar fi fost transferat. În această ipoteză, prețul negativ ar fi fost de 98 de milioane EUR (57 + 41). Ori, prețul negativ „plătit” – în realitate, primit – de către Financière Sernam nu ar fi fost decât de 57 de milioane EUR. Ca urmare, vânzătorul ar fi realizat o economie de 41 de milioane EUR, însă el ar fi reținut, în consecință, beneficiul economic al ajutorului. În acest context, autoritățile franceze fac trimitere la hotărârea în cauza Banks
   (18). |
| --- | --- |

(77)

În subsidiar, autoritățile franceze arată că prețul de piață al Sernam Xpress ar fi ținut seama în mod obligatoriu de existența datoriei de 41 de milioane EUR, dacă ajutorul ar fi fost transferat. În această ipoteză, prețul negativ ar fi fost de 98 de milioane EUR (57 + 41). Ori, prețul negativ „plătit” – în realitate, primit – de către Financière Sernam nu ar fi fost decât de 57 de milioane EUR. Ca urmare, vânzătorul ar fi realizat o economie de 41 de milioane EUR, însă el ar fi reținut, în consecință, beneficiul economic al ajutorului. În acest context, autoritățile franceze fac trimitere la hotărârea în cauza Banks
   (18).

2.7.3.2.   Cu privire la respectarea condițiilor din hotărârile în cauzele CDA și SMI

| (78) | Autoritățile franceze arată că, în hotărârea sa privind cauza CDA, Curtea a considerat că, doar faptul că CDA a continuat activitățile întreprinderilor care beneficiaseră de ajutor, nu demonstrează existența intenției de a se eluda efectele unui ordin de recuperare (19). |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile franceze arată că, în hotărârea sa privind cauza CDA, Curtea a considerat că, doar faptul că CDA a continuat activitățile întreprinderilor care beneficiaseră de ajutor, nu demonstrează existența intenției de a se eluda efectele unui ordin de recuperare (19).

| (79) | Curtea a precizat că nu a existat intenția de eludare a efectelor ordinului de recuperare, în măsura în care CDA a plătit un preț de cumpărare conform cu piața pentru preluarea activelor societății LCA (20). |
| --- | --- |

(79)

Curtea a precizat că nu a existat intenția de eludare a efectelor ordinului de recuperare, în măsura în care CDA a plătit un preț de cumpărare conform cu piața pentru preluarea activelor societății LCA (20).

| (80) | Conform autorităților franceze, operațiunea prin care Sernam Xpress a dobândit dreptul de proprietate asupra activelor și asupra unei părți din pasivele Sernam SA la valoarea lor de piață nu a transferat societății Sernam Xpress beneficiul efectiv al avantajului creat prin acordarea ajutorului de 41 de milioane EUR. În afară de asta, Comisia nu ar putea susține că, prin răscumpărarea activelor sale, Sernam SA ar rămâne ca o scoică fără conținut, ceea ce nu i-ar da posibilitatea să obțină restituirea ajutorului declarat incompatibil. Un astfel de argument, expus deja în hotărârea privind CDA, ar fi fost respins de către Curte (21). |
| --- | --- |

(80)

Conform autorităților franceze, operațiunea prin care Sernam Xpress a dobândit dreptul de proprietate asupra activelor și asupra unei părți din pasivele Sernam SA la valoarea lor de piață nu a transferat societății Sernam Xpress beneficiul efectiv al avantajului creat prin acordarea ajutorului de 41 de milioane EUR. În afară de asta, Comisia nu ar putea susține că, prin răscumpărarea activelor sale, Sernam SA ar rămâne ca o scoică fără conținut, ceea ce nu i-ar da posibilitatea să obțină restituirea ajutorului declarat incompatibil. Un astfel de argument, expus deja în hotărârea privind CDA, ar fi fost respins de către Curte (21).

| (81) | Autoritățile franceze subliniază că cedarea activelor Sernam SA în bloc era o posibilitate avută în vedere în mod explicit de către Comisie. Prin urmare, cedarea de către SNCF a activelor Sernam în bloc, la prețul pieței, unei societăți, în baza unei proceduri transparente și deschise, nu ar fi considerată în niciun caz drept o eludare. |
| --- | --- |

(81)

Autoritățile franceze subliniază că cedarea activelor Sernam SA în bloc era o posibilitate avută în vedere în mod explicit de către Comisie. Prin urmare, cedarea de către SNCF a activelor Sernam în bloc, la prețul pieței, unei societăți, în baza unei proceduri transparente și deschise, nu ar fi considerată în niciun caz drept o eludare.

| (82) | Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât însăși Comisia ar fi considerat că era exclusă o astfel de eludare „atunci când, pe lângă faptul că are loc la prețul pieței, cedarea «în bloc» a bunurilor societății beneficiare este efectuată în cadrul unei proceduri necondiționate și deschise tuturor concurenților societății respective” (22). |
| --- | --- |

(82)

Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât însăși Comisia ar fi considerat că era exclusă o astfel de eludare „atunci când, pe lângă faptul că are loc la prețul pieței, cedarea «în bloc» a bunurilor societății beneficiare este efectuată în cadrul unei proceduri necondiționate și deschise tuturor concurenților societății respective” (22).

| (83) | Cu privire la argumentul Comisiei (23), conform căruia operațiunea nu ar fi permis doar punerea la adăpost a activelor, așa cum s-a permis în hotărârea CDA, ci și crearea unei structuri de natură să permită finanțarea de noi investiții, cum ar fi preluarea societății Coulonge, ar fi suficient să se constate că achiziționarea societății Coulonge Services de către Sernam Xpress s-a efectuat concomitent cu preluarea Sernam Xpress de către BCP, și că Sernam Xpress a putut valorifica această preluare de către BCP prin injecția de capital nou, în vederea efectuării acestei achiziții. |
| --- | --- |

(83)

Cu privire la argumentul Comisiei (23), conform căruia operațiunea nu ar fi permis doar punerea la adăpost a activelor, așa cum s-a permis în hotărârea CDA, ci și crearea unei structuri de natură să permită finanțarea de noi investiții, cum ar fi preluarea societății Coulonge, ar fi suficient să se constate că achiziționarea societății Coulonge Services de către Sernam Xpress s-a efectuat concomitent cu preluarea Sernam Xpress de către BCP, și că Sernam Xpress a putut valorifica această preluare de către BCP prin injecția de capital nou, în vederea efectuării acestei achiziții.

| (84) | Drept urmare, contrar îndoielilor exprimate de Comisie, „cel de al treilea criteriu” din Hotărârea CDA, astfel cum a fost identificat de autoritățile franceze, a fost respectat. |
| --- | --- |

(84)

Drept urmare, contrar îndoielilor exprimate de Comisie, „cel de al treilea criteriu” din Hotărârea CDA, astfel cum a fost identificat de autoritățile franceze, a fost respectat.

2.7.4.   Cu privire la noile ajutoare acordate Sernam Xpress și/sau Financière Sernam

| (85) | Referitor la existența unor ajutoare noi în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 (recapitalizarea Sernam SA de către SNCF cu suma de 57 de milioane EUR; recapitalizarea Sernam Xpress de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR; garanții acordate societății Financière Sernam de către SNCF; (clauză de reziliere), autoritățile franceze consideră că, atunci când o vânzare are loc la prețul pieței în urma unei licitații deschise și transparente, la un cost inferior costului unei lichidări, aceasta nu ar conține elemente de ajutor. |
| --- | --- |

(85)

Referitor la existența unor ajutoare noi în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 (recapitalizarea Sernam SA de către SNCF cu suma de 57 de milioane EUR; recapitalizarea Sernam Xpress de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR; garanții acordate societății Financière Sernam de către SNCF; (clauză de reziliere), autoritățile franceze consideră că, atunci când o vânzare are loc la prețul pieței în urma unei licitații deschise și transparente, la un cost inferior costului unei lichidări, aceasta nu ar conține elemente de ajutor.

| (86) | În plus, prețul negativ prezentat de Financière Sernam ar corespunde estimărilor unor experți independenți. |
| --- | --- |

(86)

În plus, prețul negativ prezentat de Financière Sernam ar corespunde estimărilor unor experți independenți.

| (87) | De altfel, autoritățile franceze precizează că această clauză de reziliere a fost inclusă în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 la cererea Financière Sernam și numai pentru a o proteja de riscul unei decizii negative a Comisiei. Autoritățile franceze consideră că nu ar fi fost posibilă nicio cesiune fără acest tip de clauză și susțin că aceasta nu ar fi fost contestată de Comisie într-o cauză anterioară (24). |
| --- | --- |

(87)

De altfel, autoritățile franceze precizează că această clauză de reziliere a fost inclusă în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 la cererea Financière Sernam și numai pentru a o proteja de riscul unei decizii negative a Comisiei. Autoritățile franceze consideră că nu ar fi fost posibilă nicio cesiune fără acest tip de clauză și susțin că aceasta nu ar fi fost contestată de Comisie într-o cauză anterioară (24).

3.   EVALUAREA EFECTUATĂ DE COMISIE

3.1.   RELUAREA MOTIVELOR DE LA ARTICOLUL 3 DIN DECIZIA SERNAM 2

| (88) | În primul rând, Comisia reamintește că procedura prezentă a fost inițiată în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25), întrucât Comisia avea indicii că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat cu anumite condiții prin decizia Sernam 2, după aplicarea abuzivă a ajutorului autorizat, de asemenea în anumite condiții, prin decizia Sernam 1. |
| --- | --- |

(88)

În primul rând, Comisia reamintește că procedura prezentă a fost inițiată în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25), întrucât Comisia avea indicii că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat cu anumite condiții prin decizia Sernam 2, după aplicarea abuzivă a ajutorului autorizat, de asemenea în anumite condiții, prin decizia Sernam 1.

| (89) | Comisia consideră că este necesar să se reamintească motivele care au determinat-o să impună condițiile prevăzute de articolul 3 din decizia Sernam 2 (26):
  „[...] având în vedere aplicarea abuzivă a unui ajutor, menționată anterior, precum și prelungirea duratei planului de restructurare, Comisia consideră că Sernam trebuie să adopte o măsură compensatorie, retrăgându-se definitiv din segmentele de piață cu capacitate în exces, astfel încât să se justifice aprobarea unei părți din ajutorul în cauză.
  Într-adevăr, acordarea ajutoarelor de stat pe piețe care se confruntă cu o supracapacitate structurală sau aflate în declin, ar avea drept consecință imediată să permită unei întreprinderi, care ar fi trebuit să își înceteze activitățile ca urmare a dificultăților declarate, să ocupe în mod artificial cote pe piețe extrem de solicitate, în detrimentul întreprinderilor concurente și viabile din punct de vedere financiar. De aceea trebuie să se evite ca ajutorul să aibă efectul nedorit de a alunga de pe piața solicitată întreprinderile care sunt viabile din punct de vedere financiar și de a favoriza acele întreprinderi care se dovedesc incapabile de a supraviețui prin propriile mijloace.
  În acest sens, Comisia estimează că Sernam trebuie să renunțe definitiv la activitățile sale pe segmentele de piață cu capacitate excesivă, și anume segmentul de piață reprezentat de mesageria/poșta tradițională transportată pe cale rutieră.
  Cu toate că Sernam a început deja să se retragă, Comisia consideră că nu este suficient și că trebuie să fie continuată în mod sustenabil. Din acest motiv, Comisia consideră că este necesar să impună condiții care: i) vor permite societății Sernam să se dezvolte în continuare în sensul unei diversificări inovatoare către un segment de piață pe care să-l dezvolte (pe care, astfel, nu există o supracapacitate) și ii) vor permite înlocuirea, pe segmentele de piață cu supracapacitate, în stagnare sau în declin, a serviciilor Sernam cu serviciile altor operatori (ceea ce ar avea drept efect eliberarea cotelor de piață ale Sernam pe aceste segmente).
  [...]
  De asemenea, Comisia reamintește că, în cazul vânzării societății Sernam în integralitate (active și pasive) avută în vedere de autoritățile franceze, trebuie să se aplice, în orice caz, condițiile deciziei (preluarea activităților rutiere ale Sernam de către alte întreprinderi și diversificarea activităților Sernam în direcția transportului feroviar de marfă). În schimb, dacă Sernam își vinde în bloc acțiunile, Comisia reamintește că cele două condiții menționate anterior referitoare la restructurarea companiei nu se vor aplica, întrucât Sernam nu va mai opera în forma juridică actuală și va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam)”. |
| --- | --- |

(89)

Comisia consideră că este necesar să se reamintească motivele care au determinat-o să impună condițiile prevăzute de articolul 3 din decizia Sernam 2 (26):

„[...] având în vedere aplicarea abuzivă a unui ajutor, menționată anterior, precum și prelungirea duratei planului de restructurare, Comisia consideră că Sernam trebuie să adopte o măsură compensatorie, retrăgându-se definitiv din segmentele de piață cu capacitate în exces, astfel încât să se justifice aprobarea unei părți din ajutorul în cauză.

Într-adevăr, acordarea ajutoarelor de stat pe piețe care se confruntă cu o supracapacitate structurală sau aflate în declin, ar avea drept consecință imediată să permită unei întreprinderi, care ar fi trebuit să își înceteze activitățile ca urmare a dificultăților declarate, să ocupe în mod artificial cote pe piețe extrem de solicitate, în detrimentul întreprinderilor concurente și viabile din punct de vedere financiar. De aceea trebuie să se evite ca ajutorul să aibă efectul nedorit de a alunga de pe piața solicitată întreprinderile care sunt viabile din punct de vedere financiar și de a favoriza acele întreprinderi care se dovedesc incapabile de a supraviețui prin propriile mijloace.

În acest sens, Comisia estimează că Sernam trebuie să renunțe definitiv la activitățile sale pe segmentele de piață cu capacitate excesivă, și anume segmentul de piață reprezentat de mesageria/poșta tradițională transportată pe cale rutieră.

Cu toate că Sernam a început deja să se retragă, Comisia consideră că nu este suficient și că trebuie să fie continuată în mod sustenabil. Din acest motiv, Comisia consideră că este necesar să impună condiții care: i) vor permite societății Sernam să se dezvolte în continuare în sensul unei diversificări inovatoare către un segment de piață pe care să-l dezvolte (pe care, astfel, nu există o supracapacitate) și ii) vor permite înlocuirea, pe segmentele de piață cu supracapacitate, în stagnare sau în declin, a serviciilor Sernam cu serviciile altor operatori (ceea ce ar avea drept efect eliberarea cotelor de piață ale Sernam pe aceste segmente).

[...]

De asemenea, Comisia reamintește că, în cazul vânzării societății Sernam în integralitate (active și pasive) avută în vedere de autoritățile franceze, trebuie să se aplice, în orice caz, condițiile deciziei (preluarea activităților rutiere ale Sernam de către alte întreprinderi și diversificarea activităților Sernam în direcția transportului feroviar de marfă). În schimb, dacă Sernam își vinde în bloc acțiunile, Comisia reamintește că cele două condiții menționate anterior referitoare la restructurarea companiei nu se vor aplica, întrucât Sernam nu va mai opera în forma juridică actuală și va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam)”.

| (90) | Prin urmare, decizia Sernam 2 prevede două scenarii diferite de vânzare pentru Sernam SA: vânzarea în integralitate a Sernam SA (active și pasive) sau numai vânzarea de active. În prima ipoteză, societatea care cumpără activele și pasivele este supusă condițiilor enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2; în a doua ipoteză, aceste condiții nu se aplică. |
| --- | --- |

(90)

Prin urmare, decizia Sernam 2 prevede două scenarii diferite de vânzare pentru Sernam SA: vânzarea în integralitate a Sernam SA (active și pasive) sau numai vânzarea de active. În prima ipoteză, societatea care cumpără activele și pasivele este supusă condițiilor enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2; în a doua ipoteză, aceste condiții nu se aplică.

| (91) | De asemenea, trebuie reamintit contextul mai amplu în care se înscriu deciziile Sernam 1 și Sernam 2 ale Comisiei. Sernam SA, societate care înregistra în mod constant pierderi, beneficia de ajutoare operaționale de la stat, care îi erau acordate de societatea-mamă, și anume SNCF, necesare pentru ca întreprinderea să supraviețuiască. |
| --- | --- |

(91)

De asemenea, trebuie reamintit contextul mai amplu în care se înscriu deciziile Sernam 1 și Sernam 2 ale Comisiei. Sernam SA, societate care înregistra în mod constant pierderi, beneficia de ajutoare operaționale de la stat, care îi erau acordate de societatea-mamă, și anume SNCF, necesare pentru ca întreprinderea să supraviețuiască.

| (92) | Se impunea să se pună capăt supraviețuirii artificiale a unei societăți care ocupa în mod necuvenit cote de piață, deși nu era competitivă. Rezultă că, pe de o parte, se oprește procesul prin care statul salvează cu regularitate societatea Sernam și, pe de altă parte, denaturările concurenței produse de această salvare trebuiau fie să dispară, fie să determine introducerea unor măsuri compensatorii. Astfel, trebuiau recuperate cele 41 de milioane EUR acordate ca ajutoare ilegale și incompatibile societății Sernam în perioada 2001-2004, și trebuia să se adopte măsuri compensatorii care să elibereze cotele de piață, drept compensație pentru cele 503 milioane EUR sub formă de ajutoare pentru restructurare. |
| --- | --- |

(92)

Se impunea să se pună capăt supraviețuirii artificiale a unei societăți care ocupa în mod necuvenit cote de piață, deși nu era competitivă. Rezultă că, pe de o parte, se oprește procesul prin care statul salvează cu regularitate societatea Sernam și, pe de altă parte, denaturările concurenței produse de această salvare trebuiau fie să dispară, fie să determine introducerea unor măsuri compensatorii. Astfel, trebuiau recuperate cele 41 de milioane EUR acordate ca ajutoare ilegale și incompatibile societății Sernam în perioada 2001-2004, și trebuia să se adopte măsuri compensatorii care să elibereze cotele de piață, drept compensație pentru cele 503 milioane EUR sub formă de ajutoare pentru restructurare.

| (93) | Ori, Comisia constată de la început că modul în care Franța a înțeles să pună în aplicare decizia din 2004 este în contradicție directă cu obiectivele vizate. În fapt, autoritățile franceze au continuat să acorde ajutoare operaționale, sub pretextul punerii în aplicare a deciziei menționate și s-au străduit să mențină continuitatea economică a întreprinderii, fără să elibereze cote de piață ci, dimpotrivă, încercând să consolideze poziția concurențială a întreprinderii în cauză. |
| --- | --- |

(93)

Ori, Comisia constată de la început că modul în care Franța a înțeles să pună în aplicare decizia din 2004 este în contradicție directă cu obiectivele vizate. În fapt, autoritățile franceze au continuat să acorde ajutoare operaționale, sub pretextul punerii în aplicare a deciziei menționate și s-au străduit să mențină continuitatea economică a întreprinderii, fără să elibereze cote de piață ci, dimpotrivă, încercând să consolideze poziția concurențială a întreprinderii în cauză.

| (94) | În această etapă, este necesar să se efectueze o analiză metodică a mijloacelor utilizate de autoritățile franceze pentru a-și atinge obiectivele. |
| --- | --- |

(94)

În această etapă, este necesar să se efectueze o analiză metodică a mijloacelor utilizate de autoritățile franceze pentru a-și atinge obiectivele.

3.2.   APLICAREA ABUZIVĂ A AJUTORULUI AUTORIZAT PRIN DECIZIA SERNAM 2

| (95) | Autoritățile franceze confirmă faptul că nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2. Prin urmare, Comisia se poate limita să verifice dacă Franța a respectat condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. Reamintim că acest alineat este formulat astfel:
  „În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței și pe baza unei proceduri transparente și deschise, unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.” |
| --- | --- |

(95)

Autoritățile franceze confirmă faptul că nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2. Prin urmare, Comisia se poate limita să verifice dacă Franța a respectat condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. Reamintim că acest alineat este formulat astfel:

„În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței și pe baza unei proceduri transparente și deschise, unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”

| (96) | După cum se va demonstra în continuare, Franța nu a respectat aceste condiții. |
| --- | --- |

(96)

După cum se va demonstra în continuare, Franța nu a respectat aceste condiții.

3.2.1.   Transferul activităților nu a fost efectuat până la 30 iunie 2005

| (97) | Din observațiile autorităților franceze și ale primului reclamant rezultă că, la 30 iunie 2005, conducerea SNCF nu a făcut decât să accepte, în principiu, oferta fermă a societății Financière Sernam. Totuși, procotolul de înțelegere care angajează toate părțile participante la tranzacție nu a fost semnat decât la 21 iulie 2005, iar operațiunile diverse de transfer au fost executate abia la 17 octombrie 2005. |
| --- | --- |

(97)

Din observațiile autorităților franceze și ale primului reclamant rezultă că, la 30 iunie 2005, conducerea SNCF nu a făcut decât să accepte, în principiu, oferta fermă a societății Financière Sernam. Totuși, procotolul de înțelegere care angajează toate părțile participante la tranzacție nu a fost semnat decât la 21 iulie 2005, iar operațiunile diverse de transfer au fost executate abia la 17 octombrie 2005.

| (98) | Prin urmare, Comisia a conchis că transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu s-a efectuat până la data-limită de 30 iunie 2005, astfel cum impunea condiția prevăzută prin decizia Sernam 2. Acest motiv era suficient pentru a se trage concluzia că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat în mod coniționat prin decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, Comisia a conchis că transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu s-a efectuat până la data-limită de 30 iunie 2005, astfel cum impunea condiția prevăzută prin decizia Sernam 2. Acest motiv era suficient pentru a se trage concluzia că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat în mod coniționat prin decizia Sernam 2.

3.2.2.   Transferarea activităților nu constituie o vânzare
   (27)

| (99) | În sistemul juridic al fiecărui stat membru al Uniunii, contractul de vânzare se întemeiază pe principiile dezvoltate de dreptul roman (emptio venditio). Vânzarea constă în transferul dreptului de proprietate asupra unui bun prin plata unui preț. După cum subliniază guvernul francez în legătură cu dreptul francez, acest preț trebuie să fie un preț pozitiv. |
| --- | --- |

(99)

În sistemul juridic al fiecărui stat membru al Uniunii, contractul de vânzare se întemeiază pe principiile dezvoltate de dreptul roman (emptio venditio). Vânzarea constă în transferul dreptului de proprietate asupra unui bun prin plata unui preț. După cum subliniază guvernul francez în legătură cu dreptul francez, acest preț trebuie să fie un preț pozitiv.

| (100) | O tranzacție prin care persoana care dorește să transfere dreptul de proprietate asupra unuia sau a mai multor bunuri oferă o sumă de bani persoanei care preia proprietatea în cauză nu constituie o vânzare, ci un alt tip de contract. |
| --- | --- |

(100)

O tranzacție prin care persoana care dorește să transfere dreptul de proprietate asupra unuia sau a mai multor bunuri oferă o sumă de bani persoanei care preia proprietatea în cauză nu constituie o vânzare, ci un alt tip de contract.

| (101) | În cazul de față, SNCF a plătit 59 de milioane EUR, în acest mod recapitalizând Sernam SA, cu suma de 57 de milioane EUR și, respectiv, Sernam Xpress, cu 2 milioane EUR, în același timp acordând societății Financière Sernam diverse garanții. Plata de 2 milioane EUR de către societatea Financière Sernam în favoarea SNCF și Sernam SA neutralizează recapitalizarea Sernam Xpress, însă nu și celelalte elemente ale tranzacției. Prin urmare, contractul încheiat între SNCF și Financière Sernam nu poate fi considerat contract de vânzare. De altfel, acest lucru nu este contestat de autoritățile franceze, care explică faptul că diferitele operațiuni de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie o vânzare, întrucât dreptul francez nu le-ar fi permis să efectueze o vânzare care s-ar fi încheiat cu acest rezultat. |
| --- | --- |

(101)

În cazul de față, SNCF a plătit 59 de milioane EUR, în acest mod recapitalizând Sernam SA, cu suma de 57 de milioane EUR și, respectiv, Sernam Xpress, cu 2 milioane EUR, în același timp acordând societății Financière Sernam diverse garanții. Plata de 2 milioane EUR de către societatea Financière Sernam în favoarea SNCF și Sernam SA neutralizează recapitalizarea Sernam Xpress, însă nu și celelalte elemente ale tranzacției. Prin urmare, contractul încheiat între SNCF și Financière Sernam nu poate fi considerat contract de vânzare. De altfel, acest lucru nu este contestat de autoritățile franceze, care explică faptul că diferitele operațiuni de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie o vânzare, întrucât dreptul francez nu le-ar fi permis să efectueze o vânzare care s-ar fi încheiat cu acest rezultat.

| (102) | Conform concluziei la care a ajuns Comisia, contractul încheiat între SNCF și societatea Financière Sernam nu constituie o vânzare. Din același motiv, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu a fost respectat, întrucât nu a fost o vânzare. În consecință, Franța a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(102)

Conform concluziei la care a ajuns Comisia, contractul încheiat între SNCF și societatea Financière Sernam nu constituie o vânzare. Din același motiv, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu a fost respectat, întrucât nu a fost o vânzare. În consecință, Franța a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2.

3.2.3.   Transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci un transfer integral al Sernam SA (active și pasive)

| (103) | Chiar dacă se consideră că transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam constituie o vânzare, respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 presupune că această vânzare se referă numai la active, și nu la Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive). Acest lucru rezultă din considerentul 217 din decizia Sernam 2, citată la considerentul 89 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(103)

Chiar dacă se consideră că transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam constituie o vânzare, respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 presupune că această vânzare se referă numai la active, și nu la Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive). Acest lucru rezultă din considerentul 217 din decizia Sernam 2, citată la considerentul 89 din prezenta decizie.

| (104) | După cum s-a enunțat la secțiunea 2.4, transferul activităților Sernam SA de către SNCF către Financière Sernam are la bază utilizarea de către Sernam SA a filialei sale pe care o deține în integralitate, și anume Sernam Xpress, căreia i-au fost transmise activele Sernam SA, precum și pasivele acesteia, cu excepția câtorva dintre datoriile față de societatea-mamă, SNCF. Înaintea acestui transfer, Sernam SA beneficiase de o recapitalizare de la SNCF în valoare de 57 de milioane EUR, capital care a fost inclus în activele transferate. După efectuarea acestui transfer, Sernam Xpress a fost recapitalizată la rândul ei de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR. În continuare, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam contra aceleiași sume (2 milioane EUR). |
| --- | --- |

(104)

După cum s-a enunțat la secțiunea 2.4, transferul activităților Sernam SA de către SNCF către Financière Sernam are la bază utilizarea de către Sernam SA a filialei sale pe care o deține în integralitate, și anume Sernam Xpress, căreia i-au fost transmise activele Sernam SA, precum și pasivele acesteia, cu excepția câtorva dintre datoriile față de societatea-mamă, SNCF. Înaintea acestui transfer, Sernam SA beneficiase de o recapitalizare de la SNCF în valoare de 57 de milioane EUR, capital care a fost inclus în activele transferate. După efectuarea acestui transfer, Sernam Xpress a fost recapitalizată la rândul ei de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR. În continuare, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam contra aceleiași sume (2 milioane EUR).

| (105) | După cum se arată la secțiunea 2.7.1.3., autoritățile franceze justifică această operațiune prin constrângerile impuse de dreptul francez și de decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(105)

După cum se arată la secțiunea 2.7.1.3., autoritățile franceze justifică această operațiune prin constrângerile impuse de dreptul francez și de decizia Sernam 2.

| (106) | Autoritățile franceze subliniază că rezultatul global al operațiunii este identic cu rezultatul unei vânzări de active. Prin urmare, ar trebui asimilată unei vânzări de active în bloc ale societății Sernam SA, în sensul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(106)

Autoritățile franceze subliniază că rezultatul global al operațiunii este identic cu rezultatul unei vânzări de active. Prin urmare, ar trebui asimilată unei vânzări de active în bloc ale societății Sernam SA, în sensul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.

| (107) | Comisia ajunge la o concluzie diferită, din două motive. |
| --- | --- |

(107)

Comisia ajunge la o concluzie diferită, din două motive.

3.2.3.1.   Transferul constă într-un transfer în bloc al activelor și pasivelor în cadrul unui grup, urmat de o vânzare a acțiunilor (share deal) filialei beneficiare.

| (108) | Operațiunea efectuată de către SNCF a permis ca Financière Sernam să dobândească acțiunile Sernam Xpress, și, prin urmare, să procedeze la o vânzare de acțiuni (share deal). |
| --- | --- |

(108)

Operațiunea efectuată de către SNCF a permis ca Financière Sernam să dobândească acțiunile Sernam Xpress, și, prin urmare, să procedeze la o vânzare de acțiuni (share deal).

| (109) | Desigur că, inițial, SNCF a procedat la o operațiune calificată de legislația franceză - după cum susțin autoritățile franceze – drept „aport parțial de active” (în realitate, de active și pasive). Cu toate acestea, chiar dacă este analizată în mod izolat, această operațiune nu ar putea fi calificată drept „vânzare de active unui terț”. Operațiunea a avut loc la prețul negativ de 57 de milioane EUR și, prin urmare, nu constituie o vânzare (a se vedea secțiunea 3.2.2.). În plus, operațiunea nu implică doar active, ci integralitatea pasivelor, cu excepția anumitor datorii ale Sernam SA față de societatea-mamă, SNCF. Prin urmare, operațiunea consta în transferul integral (active și pasive) al societății Sernam SA, și nu doar dintr-o vânzare de active (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.3.2.). |
| --- | --- |

(109)

Desigur că, inițial, SNCF a procedat la o operațiune calificată de legislația franceză - după cum susțin autoritățile franceze – drept „aport parțial de active” (în realitate, de active și pasive). Cu toate acestea, chiar dacă este analizată în mod izolat, această operațiune nu ar putea fi calificată drept „vânzare de active unui terț”. Operațiunea a avut loc la prețul negativ de 57 de milioane EUR și, prin urmare, nu constituie o vânzare (a se vedea secțiunea 3.2.2.). În plus, operațiunea nu implică doar active, ci integralitatea pasivelor, cu excepția anumitor datorii ale Sernam SA față de societatea-mamă, SNCF. Prin urmare, operațiunea consta în transferul integral (active și pasive) al societății Sernam SA, și nu doar dintr-o vânzare de active (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.3.2.).

| (110) | În final, acest transfer a avut loc către o filială deținută integral, Sernam Xpress, entitate ad hoc destinată să primească activele și pasivele Sernam SA, exclusiv în scopul de a fi la rândul ei vândută societății Financière Sernam. În consecință, de acest aport nu a beneficiat o întreprindere terță și independentă de SNCF. |
| --- | --- |

(110)

În final, acest transfer a avut loc către o filială deținută integral, Sernam Xpress, entitate ad hoc destinată să primească activele și pasivele Sernam SA, exclusiv în scopul de a fi la rândul ei vândută societății Financière Sernam. În consecință, de acest aport nu a beneficiat o întreprindere terță și independentă de SNCF.

| (111) | În al doilea rând, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam, ceea ce nu constituie o vânzare de active către un terț, ci un transfer de acțiuni sau share deal (prin urmare, transferul întreprinderii în integralitatea ei). |
| --- | --- |

(111)

În al doilea rând, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam, ceea ce nu constituie o vânzare de active către un terț, ci un transfer de acțiuni sau share deal (prin urmare, transferul întreprinderii în integralitatea ei).

| (112) | Prin urmare, niciuna dintre operațiunile efectuate de SNCF nu constituie o vânzare în bloc a activelor Sernam SA unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, iar condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu au fost respectate. |
| --- | --- |

(112)

Prin urmare, niciuna dintre operațiunile efectuate de SNCF nu constituie o vânzare în bloc a activelor Sernam SA unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, iar condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu au fost respectate.

3.2.3.2.   Transferul nu se limitează la active, ci cuprinde Sernam SA în integralitate (active și pasive)

| (113) | Considerentul 217 din decizia Sernam 2, citat la considerentul 89 din prezenta decizie, stabilește o deosebire clară între, pe de o parte, o vânzare de active și, pe de altă parte, vânzarea societății Sernam SA în integralitate (active și pasive). Din acest considerent rezultă în mod clar că, în cazul în care autoritățile franceze urmau, așa cum prevăzuseră atunci când s-a adoptat decizia Sernam 2, să recurgă la vânzarea Sernam SA în integralitate (active și pasive), ele erau obligate să respecte condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(113)

Considerentul 217 din decizia Sernam 2, citat la considerentul 89 din prezenta decizie, stabilește o deosebire clară între, pe de o parte, o vânzare de active și, pe de altă parte, vânzarea societății Sernam SA în integralitate (active și pasive). Din acest considerent rezultă în mod clar că, în cazul în care autoritățile franceze urmau, așa cum prevăzuseră atunci când s-a adoptat decizia Sernam 2, să recurgă la vânzarea Sernam SA în integralitate (active și pasive), ele erau obligate să respecte condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2.

| (114) | Diferitele operațiuni de transfer au avut drept rezultat faptul că Financière Sernam, prin achiziționarea societății Sernam Xpress, a dobândit totalitatea activelor și pasivelor societății Sernam SA, la momentul adoptării deciziei Sernam 2, cu unele excepții: pe de o parte, activele au crescut prin injecțiile de 57 de milioane EUR în favoarea Sernam SA și de 2 milioane EUR în favoarea Sernam Xpress (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.4. din prezenta decizie) și, pe de altă parte, pasivele s-au redus cu suma care a constituit împrumutul de capital obținut de societatea Sernam SA de la grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM – GPS”, dar și cu suma reprezentând obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(114)

Diferitele operațiuni de transfer au avut drept rezultat faptul că Financière Sernam, prin achiziționarea societății Sernam Xpress, a dobândit totalitatea activelor și pasivelor societății Sernam SA, la momentul adoptării deciziei Sernam 2, cu unele excepții: pe de o parte, activele au crescut prin injecțiile de 57 de milioane EUR în favoarea Sernam SA și de 2 milioane EUR în favoarea Sernam Xpress (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.4. din prezenta decizie) și, pe de altă parte, pasivele s-au redus cu suma care a constituit împrumutul de capital obținut de societatea Sernam SA de la grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM – GPS”, dar și cu suma reprezentând obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR.

| (115) | Ori, aceste ajustări marginale nu pot ascunde faptul că activele și pasivele Sernam SA au fost efectiv transferate mai întâi întreprinderii Sernam Xpress, și apoi societății Financière Sernam. |
| --- | --- |

(115)

Ori, aceste ajustări marginale nu pot ascunde faptul că activele și pasivele Sernam SA au fost efectiv transferate mai întâi întreprinderii Sernam Xpress, și apoi societății Financière Sernam.

| (116) | Prin urmare, transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci o vânzare a societății Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive), cu unele excepții. În consecință și inclusiv din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(116)

Prin urmare, transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci o vânzare a societății Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive), cu unele excepții. În consecință și inclusiv din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.

3.2.4.   Transferul nu se limitează la activele pe care le deținea Sernam SA atunci când a fost adoptată decizia Sernam 2, întrucât au fost majorate cu suma de 59 de milioane EUR

| (117) | În privința activelor, Comisia constată, de asemenea, că suma de 59 de milioane EUR a fost adăugată prin recapitalizările Sernam SA și Sernam Xpress și că, pe plan economic, această suplimentare este de 57 de milioane EUR, având în vedere plata de 2 milioane EUR efectuată de Financière Sernam. Această suplimentare de active nu este autorizată de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(117)

În privința activelor, Comisia constată, de asemenea, că suma de 59 de milioane EUR a fost adăugată prin recapitalizările Sernam SA și Sernam Xpress și că, pe plan economic, această suplimentare este de 57 de milioane EUR, având în vedere plata de 2 milioane EUR efectuată de Financière Sernam. Această suplimentare de active nu este autorizată de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.

3.2.5.   Transferul activităților nu s-a efectuat printr-o procedură transparentă și deschisă

| (118) | Într-o primă etapă, autoritățile franceze au organizat o licitație transparentă și deschisă. Cu toate acestea, la finalul acestei proceduri, SNCF nu primise nicio ofertă fermă. |
| --- | --- |

(118)

Într-o primă etapă, autoritățile franceze au organizat o licitație transparentă și deschisă. Cu toate acestea, la finalul acestei proceduri, SNCF nu primise nicio ofertă fermă.

| (119) | Având în vedere că procedura transparentă și deschisă a fost un eșec, contractul privind diferitele operațiuni de transfer al activităților societății Sernam SA a fost încheiat cu societatea Financière Sernam. Întrucât Financière Sernam nu a participat ca atare și în mod independent la procedura transparentă și deschisă, în cele din urmă transferul activităților nu a avut loc în baza unei proceduri transparente și deschise. |
| --- | --- |

(119)

Având în vedere că procedura transparentă și deschisă a fost un eșec, contractul privind diferitele operațiuni de transfer al activităților societății Sernam SA a fost încheiat cu societatea Financière Sernam. Întrucât Financière Sernam nu a participat ca atare și în mod independent la procedura transparentă și deschisă, în cele din urmă transferul activităților nu a avut loc în baza unei proceduri transparente și deschise.

| (120) | Tot din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(120)

Tot din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.

3.2.6.   Finalitatea vânzării de active nu a fost respectată

| (121) | La considerentul 217, decizia Sernam 2 explică astfel finalitatea unei vânzări de active:
  „Sernam [...] va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam).” |
| --- | --- |

(121)

La considerentul 217, decizia Sernam 2 explică astfel finalitatea unei vânzări de active:

„Sernam [...] va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam).”

| (122) | Finalitatea unei vânzări de active era, prin urmare, eliberarea cotelor de piață și a activelor Sernam SA, precum acordarea unei terțe părți a posibilității de a utiliza aceste active. Astfel, vânzarea de active urmărea încetarea activității economice a societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(122)

Finalitatea unei vânzări de active era, prin urmare, eliberarea cotelor de piață și a activelor Sernam SA, precum acordarea unei terțe părți a posibilității de a utiliza aceste active. Astfel, vânzarea de active urmărea încetarea activității economice a societății Sernam SA.

| (123) | Ori, în acest caz, Sernam SA a fost dobândită în integralitatea sa de către personalul acesteia, reconstituit în viitoarea societate Financière Sernam. Continuitatea economică este totală; în plus, întreprinderea s-a eliberat de o parte importantă din datorie și a primit o nouă injecție de capital de 59 de milioane EUR, din care 57 de milioane rămân, din punct de vedere economic, în sarcina SNCF. Prin urmare, în afară de faptul că operațiunea efectuată nu respectă condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, ea nu permite nici atingerea obiectivelor urmărite prin decizia menționată. Dimpotrivă, operațiunea are drept rezultat consolidarea entității economice, situație susceptibilă să agraveze denaturările concurenței pe care, de fapt, măsurile impuse prin decizie urmăreau să le atenueze. |
| --- | --- |

(123)

Ori, în acest caz, Sernam SA a fost dobândită în integralitatea sa de către personalul acesteia, reconstituit în viitoarea societate Financière Sernam. Continuitatea economică este totală; în plus, întreprinderea s-a eliberat de o parte importantă din datorie și a primit o nouă injecție de capital de 59 de milioane EUR, din care 57 de milioane rămân, din punct de vedere economic, în sarcina SNCF. Prin urmare, în afară de faptul că operațiunea efectuată nu respectă condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, ea nu permite nici atingerea obiectivelor urmărite prin decizia menționată. Dimpotrivă, operațiunea are drept rezultat consolidarea entității economice, situație susceptibilă să agraveze denaturările concurenței pe care, de fapt, măsurile impuse prin decizie urmăreau să le atenueze.

3.2.7.   Argumentele prezentate de Franța nu permit să se demonstreze respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2

| (124) | Argumentul Franței conform căruia, luate în ansamblu, operațiunile ar echivala cu o vânzare în bloc a activelor, nu poate fi acceptat. In fapt, prin natura ei, prima caracteristică a unei vânzări de active în bloc este aceea că nu are la bază o vânzare de acțiuni. Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul conform căruia mai multe instrumente juridice diferite (aport parțial de active și pasive, apoi share deal) ar echivala cu un instrument juridic dat (vânzare de active) atunci când unul dintre instrumentele juridice la care s-a recurs în mod efectiv reprezintă negarea instrumentului juridic urmărit. |
| --- | --- |

(124)

Argumentul Franței conform căruia, luate în ansamblu, operațiunile ar echivala cu o vânzare în bloc a activelor, nu poate fi acceptat. In fapt, prin natura ei, prima caracteristică a unei vânzări de active în bloc este aceea că nu are la bază o vânzare de acțiuni. Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul conform căruia mai multe instrumente juridice diferite (aport parțial de active și pasive, apoi share deal) ar echivala cu un instrument juridic dat (vânzare de active) atunci când unul dintre instrumentele juridice la care s-a recurs în mod efectiv reprezintă negarea instrumentului juridic urmărit.

| (125) | De asemenea, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia o vânzare directă a activelor Sernam SA societății Financière Sernam nu este posibilă în temeiul dreptului francez. În primul rând, trebuie reamintit că decizia Sernam 2 îi oferea Franței două alternative de punere în aplicare a deciziei în cauză. Presupunând că vânzarea activelor se dovedea inaplicabilă, autoritățile franceze aveau posibilitatea de a pune în aplicare decizia de implementare a opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2 (limitarea activităților desfășurate de Sernam SA la transportul mesageriei pe cale ferată și subcontractarea transportului rutier). În al doilea rând, în cazul în care creditorii terți s-ar fi opus cu adevărat vânzării la un preț negativ, Sernam SA putea face obiectul unei proceduri colective, astfel încât vânzarea de active ar fi putut avea loc în cadrul acestei proceduri. |
| --- | --- |

(125)

De asemenea, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia o vânzare directă a activelor Sernam SA societății Financière Sernam nu este posibilă în temeiul dreptului francez. În primul rând, trebuie reamintit că decizia Sernam 2 îi oferea Franței două alternative de punere în aplicare a deciziei în cauză. Presupunând că vânzarea activelor se dovedea inaplicabilă, autoritățile franceze aveau posibilitatea de a pune în aplicare decizia de implementare a opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2 (limitarea activităților desfășurate de Sernam SA la transportul mesageriei pe cale ferată și subcontractarea transportului rutier). În al doilea rând, în cazul în care creditorii terți s-ar fi opus cu adevărat vânzării la un preț negativ, Sernam SA putea face obiectul unei proceduri colective, astfel încât vânzarea de active ar fi putut avea loc în cadrul acestei proceduri.

| (126) | In fine, dacă aveau dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, autoritățile franceze ar fi trebuit să contacteze Comisia pentru ca, împreună cu aceasta, să identifice o soluție care să vizeze alt sistem, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană TUE). Cu toate că autoritățile franceze s-au prezentat la Comisie pe 24 noiembrie 2004 și i-au trimis o scrisoare oficială pe 21 decembrie 2004 pentru a o informa cu privire la opțiunea aleasă, aceea de a vinde în bloc activele, însă fără a descrie elementele esențiale ale vânzării, trebuie subliniat că în niciun moment Franța nu a notificat Comisiei o modificare a planului de restructurare aprobat în mod condiționat de Comisie prin decizia Sernam 2. Ori, secțiunea 3.2.3. din Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (28) stabilesc că un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca, în prealabil, să notifice Comisia și să obțină aprobarea acesteia. |
| --- | --- |

(126)

In fine, dacă aveau dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, autoritățile franceze ar fi trebuit să contacteze Comisia pentru ca, împreună cu aceasta, să identifice o soluție care să vizeze alt sistem, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană TUE). Cu toate că autoritățile franceze s-au prezentat la Comisie pe 24 noiembrie 2004 și i-au trimis o scrisoare oficială pe 21 decembrie 2004 pentru a o informa cu privire la opțiunea aleasă, aceea de a vinde în bloc activele, însă fără a descrie elementele esențiale ale vânzării, trebuie subliniat că în niciun moment Franța nu a notificat Comisiei o modificare a planului de restructurare aprobat în mod condiționat de Comisie prin decizia Sernam 2. Ori, secțiunea 3.2.3. din Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (28) stabilesc că un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca, în prealabil, să notifice Comisia și să obțină aprobarea acesteia.

| (127) | În fapt, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța. |
| --- | --- |

(127)

În fapt, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.

3.2.8.   Concluzie: Franța nu a respectat articolul 3 din decizia Sernam 2 și a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul de 503 milioane EUR

| (128) | În concluzie, Comisia consideră că nu a fost respectat articolul 3 din decizia Sernam 2. În consecință, ajutorul de restructurare de 503 milioane EUR autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2 a fost pus în aplicare în mod abuziv. |
| --- | --- |

(128)

În concluzie, Comisia consideră că nu a fost respectat articolul 3 din decizia Sernam 2. În consecință, ajutorul de restructurare de 503 milioane EUR autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2 a fost pus în aplicare în mod abuziv.

3.2.9.   Ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă

| (129) | Având în vedere că ajutorul de 503 milioane EUR a fost utilizat de către beneficiar, încălcându-se astfel dispozițiile deciziei Sernam 2, în baza acestei decizii ajutorul nu este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(129)

Având în vedere că ajutorul de 503 milioane EUR a fost utilizat de către beneficiar, încălcându-se astfel dispozițiile deciziei Sernam 2, în baza acestei decizii ajutorul nu este compatibil cu piața internă.

| (130) | Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun motiv în susținerea compatibilității, Comisia a conchis că ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă și trebuie recuperat, majorat cu dobânzile care curg de la data acordării ajutorului. |
| --- | --- |

(130)

Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun motiv în susținerea compatibilității, Comisia a conchis că ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă și trebuie recuperat, majorat cu dobânzile care curg de la data acordării ajutorului.

| (131) | Recuperarea trebuie să se obțină de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, îndeosebi Sernam Services și Aster, care, datorită ajutorului, continuă activitatea economică desfășurată anterior de Sernam SA (în prezent, lichidată) și apoi de Sernam Xpress (patrimoniul acesteia fiind preluat de Financière Sernam, în urma unui transfer total de patrimoniu). În fapt, trebuie să avem în vedere, mai întâi, că Sernam Xpress a primit toate elementele activului și o parte din pasivul Sernam SA în urma unei tranzacții care a avut loc în cadrul grupului. Prin urmare, Sernam Xpress a continuat activitatea economică desfășurată de Sernam SA (a se vedea, de asemenea, argumentația detaliată în secțiunea 3.3.). Ulterior, datorită transferului universal a patrimoniului, societatea Financière Sernam a devenit succesorul din punct de vedere juridic al Sernam Xpress. În fine, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 503 milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(131)

Recuperarea trebuie să se obțină de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, îndeosebi Sernam Services și Aster, care, datorită ajutorului, continuă activitatea economică desfășurată anterior de Sernam SA (în prezent, lichidată) și apoi de Sernam Xpress (patrimoniul acesteia fiind preluat de Financière Sernam, în urma unui transfer total de patrimoniu). În fapt, trebuie să avem în vedere, mai întâi, că Sernam Xpress a primit toate elementele activului și o parte din pasivul Sernam SA în urma unei tranzacții care a avut loc în cadrul grupului. Prin urmare, Sernam Xpress a continuat activitatea economică desfășurată de Sernam SA (a se vedea, de asemenea, argumentația detaliată în secțiunea 3.3.). Ulterior, datorită transferului universal a patrimoniului, societatea Financière Sernam a devenit succesorul din punct de vedere juridic al Sernam Xpress. În fine, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 503 milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.

3.3.   RECUPERAREA AJUTORULUI DE 41 MILIOANE EUR

| (132) | Ajutorul de stat de 41 de milioane EUR pe care Franța trebuia să îl recupereze de la beneficiar în temeiul deciziei Sernam 2 a fost înscris în pasivul lichidării societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(132)

Ajutorul de stat de 41 de milioane EUR pe care Franța trebuia să îl recupereze de la beneficiar în temeiul deciziei Sernam 2 a fost înscris în pasivul lichidării societății Sernam SA.

| (133) | Autoritățile franceze consideră că, în temeiul articolului 4 din decizia Sernam 2, transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam printr-o procedură pe care o consideră transparentă și deschisă ar avea drept consecință limitarea obligației de recuperare exclusiv la societatea Sernam SA. |
| --- | --- |

(133)

Autoritățile franceze consideră că, în temeiul articolului 4 din decizia Sernam 2, transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam printr-o procedură pe care o consideră transparentă și deschisă ar avea drept consecință limitarea obligației de recuperare exclusiv la societatea Sernam SA.

| (134) | Articolul 4 din decizia Sernam 2 este redactat astfel:
  „Orice vânzare parțială sau integrală a Sernam trebuie efectuată la prețul pieței și print-o procedură transparentă și deschisă pentru toți concurenții. În aceste condiții, rambursarea ajutorului în valoare de 41 milioane EUR va reveni societății Sernam, în cazul în care aceasta continuă să existe.” |
| --- | --- |

(134)

Articolul 4 din decizia Sernam 2 este redactat astfel:

„Orice vânzare parțială sau integrală a Sernam trebuie efectuată la prețul pieței și print-o procedură transparentă și deschisă pentru toți concurenții. În aceste condiții, rambursarea ajutorului în valoare de 41 milioane EUR va reveni societății Sernam, în cazul în care aceasta continuă să existe.”

| (135) | Articolul 4 face deosebirea între situația în care a existat o întrerupere a activității economice a Sernam și situația în care nu a existat o astfel de întrerupere. În ipoteza în care această activitate a dispărut, nu este necesar să se procedeze la recuperare de la entitățile care au dobândit activele la prețul pieței, în cadrul unei proceduri transparente și deschise. |
| --- | --- |

(135)

Articolul 4 face deosebirea între situația în care a existat o întrerupere a activității economice a Sernam și situația în care nu a existat o astfel de întrerupere. În ipoteza în care această activitate a dispărut, nu este necesar să se procedeze la recuperare de la entitățile care au dobândit activele la prețul pieței, în cadrul unei proceduri transparente și deschise.

| (136) | Pe de altă parte, Comisia subliniază că, așa cum rezultă din jurisprudență, atât Curtea, cât și Tribunalul acordă o importanță hotărâtoare acestor factori. |
| --- | --- |

(136)

Pe de altă parte, Comisia subliniază că, așa cum rezultă din jurisprudență, atât Curtea, cât și Tribunalul acordă o importanță hotărâtoare acestor factori.

| (137) | Hotărârea în cauza SMI
   (29) evidențiază două ipoteze în cazul vânzării activităților care au beneficiat de ajutor, și anume vânzarea părților sociale ale întreprinderii, în urma căreia întreprinderea care a beneficiat de ajutor își păstrează personalitatea juridică (share deal), precum și vânzarea totală sau parțială a activelor unei întreprinderi către o altă întreprindere, rezultatul fiind că activitatea economică susținută prin ajutor nu mai este exercitată de aceeași persoană juridică (asset deal). |
| --- | --- |

(137)

Hotărârea în cauza SMI
   (29) evidențiază două ipoteze în cazul vânzării activităților care au beneficiat de ajutor, și anume vânzarea părților sociale ale întreprinderii, în urma căreia întreprinderea care a beneficiat de ajutor își păstrează personalitatea juridică (share deal), precum și vânzarea totală sau parțială a activelor unei întreprinderi către o altă întreprindere, rezultatul fiind că activitatea economică susținută prin ajutor nu mai este exercitată de aceeași persoană juridică (asset deal).

| (138) | În ceea ce privește vânzarea părților sociale ale întreprinderii (share deal), Curtea a hotărât că: (30)

  „[...] în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat ilegal este achiziționată la prețul pieței, adică la prețul cel mai ridicat pe care un investitor privat care își desfășoară activitatea în condiții concurențiale normale era dispus să îl plătească pentru societatea respectivă în situația în care se afla aceasta - în special după ce beneficiase de ajutoare de stat -, elementul de ajutor a fost calculat la prețul pieței și a fost inclus în prețul de cumpărare. În aceste condiții, nu se poate considera că respectivul cumpărător a beneficiat de un avantaj față de ceilalți operatori de pe piață (în acest sens, a se vedea Hotărârea din 20 septembrie 2001, Banks, C-390/98, Rec. p. I-6117, punctul 77).
  În speța de față, întreprinderea căreia i s-au acordat ajutoare de stat ilegale își păstrează personalitatea juridică și continuă să efectueze, în nume propriu, activitățile subvenționate prin ajutoare de stat. Prin urmare, această întreprindere își păstrează, în mod normal, avantajul concurențial legat de ajutoarele menționate și, în consecință, aceasta trebuie obligată să ramburseze o sumă egală cu ajutoarele primite. [...]” |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește vânzarea părților sociale ale întreprinderii (share deal), Curtea a hotărât că: (30)

„[...] în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat ilegal este achiziționată la prețul pieței, adică la prețul cel mai ridicat pe care un investitor privat care își desfășoară activitatea în condiții concurențiale normale era dispus să îl plătească pentru societatea respectivă în situația în care se afla aceasta - în special după ce beneficiase de ajutoare de stat -, elementul de ajutor a fost calculat la prețul pieței și a fost inclus în prețul de cumpărare. În aceste condiții, nu se poate considera că respectivul cumpărător a beneficiat de un avantaj față de ceilalți operatori de pe piață (în acest sens, a se vedea Hotărârea din 20 septembrie 2001, Banks, C-390/98, Rec. p. I-6117, punctul 77).

În speța de față, întreprinderea căreia i s-au acordat ajutoare de stat ilegale își păstrează personalitatea juridică și continuă să efectueze, în nume propriu, activitățile subvenționate prin ajutoare de stat. Prin urmare, această întreprindere își păstrează, în mod normal, avantajul concurențial legat de ajutoarele menționate și, în consecință, aceasta trebuie obligată să ramburseze o sumă egală cu ajutoarele primite. [...]”

| (139) | În ceea ce privește vânzarea activelor (asset deal), Curtea stabilește în continuare astfel: (31)

  „În mod cert, nu se poate exclude faptul că, în ipoteza în care sunt înființate societăți salvatoare cu rolul de a continua o parte din activitățile întreprinderii care a beneficiat de ajutor atunci când aceasta a ajuns în faliment, societățile respective să fie obligate și ele, după caz, la rambursarea ajutorului, dacă se va stabili că acestea trag foloase în continuare de pe urma avantajului concurențial legat de ajutoarele în cauză. Într-adevăr, aceasta ar putea fi situația, în special atunci când societățile de salvare achiziționează activele societății aflată în lichidare, fără a plăti în schimb un preț conform condițiilor pieței sau atunci când s-a stabilit că înființarea unor asemenea societăți avea drept efect eludarea obligației de restituire a ajutoarelor în cauză.” |
| --- | --- |

(139)

În ceea ce privește vânzarea activelor (asset deal), Curtea stabilește în continuare astfel: (31)

„În mod cert, nu se poate exclude faptul că, în ipoteza în care sunt înființate societăți salvatoare cu rolul de a continua o parte din activitățile întreprinderii care a beneficiat de ajutor atunci când aceasta a ajuns în faliment, societățile respective să fie obligate și ele, după caz, la rambursarea ajutorului, dacă se va stabili că acestea trag foloase în continuare de pe urma avantajului concurențial legat de ajutoarele în cauză. Într-adevăr, aceasta ar putea fi situația, în special atunci când societățile de salvare achiziționează activele societății aflată în lichidare, fără a plăti în schimb un preț conform condițiilor pieței sau atunci când s-a stabilit că înființarea unor asemenea societăți avea drept efect eludarea obligației de restituire a ajutoarelor în cauză.”

| (140) | Aceeași distincție există și în Hotărârea privind cauza Seleco
   (32). În această hotărâre, Curtea confirmă că s-ar putea cere Comisiei să dispună ca recuperarea să nu se limiteze la întreprinderea inițială, ci să includă întreprinderea care îi asigură perenitatea datorită mijloacelor de producție care i-au fost transferate, atunci când anumite elemente ale transferului permit să se constate o continuitate economică între cele două entități. De asemenea, Curtea a acceptat pertinența următorilor indicatori, în vederea stabilirii unei continuități economice: obiectul transferului (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul transferului, identitatea acționarilor sau a proprietarilor întreprinderii achizitoare și a întreprinderii inițiale, momentul în care a avut loc transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) sau chiar logica economică a operațiunii (33). |
| --- | --- |

(140)

Aceeași distincție există și în Hotărârea privind cauza Seleco
   (32). În această hotărâre, Curtea confirmă că s-ar putea cere Comisiei să dispună ca recuperarea să nu se limiteze la întreprinderea inițială, ci să includă întreprinderea care îi asigură perenitatea datorită mijloacelor de producție care i-au fost transferate, atunci când anumite elemente ale transferului permit să se constate o continuitate economică între cele două entități. De asemenea, Curtea a acceptat pertinența următorilor indicatori, în vederea stabilirii unei continuități economice: obiectul transferului (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul transferului, identitatea acționarilor sau a proprietarilor întreprinderii achizitoare și a întreprinderii inițiale, momentul în care a avut loc transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) sau chiar logica economică a operațiunii (33).

| (141) | De asemenea, se cuvine să se sublinieze că vânzările de active în cauzele SMI și Seleco au fost efectuate în cadrul unei proceduri colective, sub supravegherea unui judecător. Vânzările vizau numai o parte din activele întreprinderilor care făceau obiectul procedurii colective. În plus, conform Curții, nu se stabilise că acestea nu corespundeau condițiilor pieței. |
| --- | --- |

(141)

De asemenea, se cuvine să se sublinieze că vânzările de active în cauzele SMI și Seleco au fost efectuate în cadrul unei proceduri colective, sub supravegherea unui judecător. Vânzările vizau numai o parte din activele întreprinderilor care făceau obiectul procedurii colective. În plus, conform Curții, nu se stabilise că acestea nu corespundeau condițiilor pieței.

| (142) | Tribunalul a analizat o vânzare de active (asset deal) în Hotărârea pronunțată în cauza CDA
   (34) și a verificat îndeosebi dacă, în cauza respectivă, existau indicii care să ducă la concluzia că se eluda ordinul de recuperare printr-o vânzare parțială de active. Tribunalul a considerat că, în acest caz, Comisia nu a stabilit această intenție și că CDA nu își păstra beneficiul efectiv al avantajului concurențial, obținut datorită ajutoarelor primite. Tribunalul și-a întemeiat această constatare pe două elemente factuale: vânzarea se limita la o parte din active, vândute în bloc, și acest mod de a proceda (vânzarea în bloc) a permis obținerea unei sume mai mari decât suma care ar fi fost obținută prin vânzarea separată a activelor în cauză. |
| --- | --- |

(142)

Tribunalul a analizat o vânzare de active (asset deal) în Hotărârea pronunțată în cauza CDA
   (34) și a verificat îndeosebi dacă, în cauza respectivă, existau indicii care să ducă la concluzia că se eluda ordinul de recuperare printr-o vânzare parțială de active. Tribunalul a considerat că, în acest caz, Comisia nu a stabilit această intenție și că CDA nu își păstra beneficiul efectiv al avantajului concurențial, obținut datorită ajutoarelor primite. Tribunalul și-a întemeiat această constatare pe două elemente factuale: vânzarea se limita la o parte din active, vândute în bloc, și acest mod de a proceda (vânzarea în bloc) a permis obținerea unei sume mai mari decât suma care ar fi fost obținută prin vânzarea separată a activelor în cauză.

| (143) | Prin urmare, trebuie să se analizeze transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam din perspectiva criteriilor elaborate de Curte și de Tribunal, pentru a se stabili dacă recuperarea trebuie să includă societatea Financière Sernam și filialele acesteia – Sernam Services și Aster. |
| --- | --- |

(143)

Prin urmare, trebuie să se analizeze transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam din perspectiva criteriilor elaborate de Curte și de Tribunal, pentru a se stabili dacă recuperarea trebuie să includă societatea Financière Sernam și filialele acesteia – Sernam Services și Aster.

| (144) | În ceea ce privește, în primul rând, transferul tuturor activelor și pasivelor, cu excepția a trei pasive financiare (împrumut de capital contractat de Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM-GPS”; obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR) de către Sernam SA către întreprinderea Sernam Xpress, Comisia subliniază că acest transfer viza întreprinderea în integralitatea ei (a se vedea secțiunea 3.2.3.). Astfel, există o continuitate economică între Sernam SA și Sernam Xpress. Acest lucru face deosebirea între cazul de față și faptele care au determinat pronunțarea hotărârilor SMI, Seleco și CDA, care vizau numai vânzarea parțială de active. În plus, transferul a avut loc în cadrul unui grup. De asemenea, transferul a avut loc după o decizie definitivă a Comisiei prin care se dispune recuperarea ajutorului, urmărindu-se drept singură logică economică să permită continuarea activităților Sernam SA, fără să fie obligată să respecte condițiile impuse prin articolul 3 din decizia Sernam 2. Prin urmare, sunt întrunite toate criteriile care demonstrează continuitatea economică în sensul acestei decizii și al hotărârii în cauza Seleco. |
| --- | --- |

(144)

În ceea ce privește, în primul rând, transferul tuturor activelor și pasivelor, cu excepția a trei pasive financiare (împrumut de capital contractat de Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM-GPS”; obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR) de către Sernam SA către întreprinderea Sernam Xpress, Comisia subliniază că acest transfer viza întreprinderea în integralitatea ei (a se vedea secțiunea 3.2.3.). Astfel, există o continuitate economică între Sernam SA și Sernam Xpress. Acest lucru face deosebirea între cazul de față și faptele care au determinat pronunțarea hotărârilor SMI, Seleco și CDA, care vizau numai vânzarea parțială de active. În plus, transferul a avut loc în cadrul unui grup. De asemenea, transferul a avut loc după o decizie definitivă a Comisiei prin care se dispune recuperarea ajutorului, urmărindu-se drept singură logică economică să permită continuarea activităților Sernam SA, fără să fie obligată să respecte condițiile impuse prin articolul 3 din decizia Sernam 2. Prin urmare, sunt întrunite toate criteriile care demonstrează continuitatea economică în sensul acestei decizii și al hotărârii în cauza Seleco.

| (145) | În plus, Comisia subliniază că transferul în favoarea Sernam Xpress nu corespunde condițiilor pieței. Transferul în favoarea Sernam Xpress a avut loc la un preț negativ și nu este rezultatul unei proceduri transparente și deschise (a se vedea secțiunea 3.2.5.). La prețul negativ de 57 de milioane EUR, perceput ca ajutor operațional care permite acoperirea pierderilor societății Sernam Xpress în perioada 2005-2008 (35), se adaugă ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF, în valoare de 38,5 milioane EUR (a se vedea considerentul 27). În final, Comisia constată, de asemenea, că pasivele care rămân la Sernam SA sunt datorii către terți, și nu către SNCF. Prin injecția de capital de 57 de milioane EUR, SNCF a permis societății Sernam Xpress, cel puțin pentru perioada 2005-2008, să onoreze în întregime aceste creanțe. Dacă, în schimb, SNCF ar fi vândut numai activele, la un preț pozitiv, datoriile Sernam SA către terți nu ar fi fost onorate decât până la valoarea profitului obținut din vânzare. Acesta este un indiciu în plus că echilibrul contractual dintre SNCF și Financière Sernam nu corespunde condițiilor pieței. |
| --- | --- |

(145)

În plus, Comisia subliniază că transferul în favoarea Sernam Xpress nu corespunde condițiilor pieței. Transferul în favoarea Sernam Xpress a avut loc la un preț negativ și nu este rezultatul unei proceduri transparente și deschise (a se vedea secțiunea 3.2.5.). La prețul negativ de 57 de milioane EUR, perceput ca ajutor operațional care permite acoperirea pierderilor societății Sernam Xpress în perioada 2005-2008 (35), se adaugă ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF, în valoare de 38,5 milioane EUR (a se vedea considerentul 27). În final, Comisia constată, de asemenea, că pasivele care rămân la Sernam SA sunt datorii către terți, și nu către SNCF. Prin injecția de capital de 57 de milioane EUR, SNCF a permis societății Sernam Xpress, cel puțin pentru perioada 2005-2008, să onoreze în întregime aceste creanțe. Dacă, în schimb, SNCF ar fi vândut numai activele, la un preț pozitiv, datoriile Sernam SA către terți nu ar fi fost onorate decât până la valoarea profitului obținut din vânzare. Acesta este un indiciu în plus că echilibrul contractual dintre SNCF și Financière Sernam nu corespunde condițiilor pieței.

| (146) | De asemenea, trebuie arătat că prețul negativ de 57 de milioane EUR este mai ridicat decât cea mai bună ofertă primită în timpul procedurii de licitație eșuate, și anume un preț negativ de 56,4 milioane EUR (oferta din a doua lansare a licitației [candidatul nr. 5]). |
| --- | --- |

(146)

De asemenea, trebuie arătat că prețul negativ de 57 de milioane EUR este mai ridicat decât cea mai bună ofertă primită în timpul procedurii de licitație eșuate, și anume un preț negativ de 56,4 milioane EUR (oferta din a doua lansare a licitației [candidatul nr. 5]).

| (147) | Transferul permitea Sernam Xpress să eludeze ordinul de recuperare a celor 41 de milioane EUR pe care le datora Sernam SA și, de asemenea, să continue activitățile Sernam SA fără să trebuiască să ramburseze ajutorul în cauză și fără să trebuiască să respecte condițiile prevăzute la articolul 3 din decizia Sernam 2. |
| --- | --- |

(147)

Transferul permitea Sernam Xpress să eludeze ordinul de recuperare a celor 41 de milioane EUR pe care le datora Sernam SA și, de asemenea, să continue activitățile Sernam SA fără să trebuiască să ramburseze ajutorul în cauză și fără să trebuiască să respecte condițiile prevăzute la articolul 3 din decizia Sernam 2.

| (148) | Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că transferarea activităților Sernam SA societății Sernam Xpress a avut drept consecință păstrarea de către Sernam Xpress a avantajului concurențial pe care i l-a oferit ajutorul primit. În fapt, a existat o continuitate economică între cele două societăți, iar transferul corespunde unei eludări a ordinului de recuperare impus întreprinderii Sernam SA. |
| --- | --- |

(148)

Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că transferarea activităților Sernam SA societății Sernam Xpress a avut drept consecință păstrarea de către Sernam Xpress a avantajului concurențial pe care i l-a oferit ajutorul primit. În fapt, a existat o continuitate economică între cele două societăți, iar transferul corespunde unei eludări a ordinului de recuperare impus întreprinderii Sernam SA.

| (149) | După cum se explică în hotărârile privind cauzele SMI și Seleco, vânzarea, de către un acționar unui terț, de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal nu afectează în nici un fel obligația de recuperare de la societatea beneficiară. În consecință, vânzarea părților sociale ale societății Sernam Xpress către Financière Sernam nu a avut drept rezultat eliberarea Sernam Xpress de obligația rambursării ajutorului de 41 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(149)

După cum se explică în hotărârile privind cauzele SMI și Seleco, vânzarea, de către un acționar unui terț, de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal nu afectează în nici un fel obligația de recuperare de la societatea beneficiară. În consecință, vânzarea părților sociale ale societății Sernam Xpress către Financière Sernam nu a avut drept rezultat eliberarea Sernam Xpress de obligația rambursării ajutorului de 41 de milioane EUR.

| (150) | Ca urmare a fuzionării Sernam Xpress cu Financière Sernam, obligația de recuperare s-a transferat societății Financière Sernam. Mai mult, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitățile societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 41 de milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(150)

Ca urmare a fuzionării Sernam Xpress cu Financière Sernam, obligația de recuperare s-a transferat societății Financière Sernam. Mai mult, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitățile societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 41 de milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.

| (151) | Pe de altă parte, din motivele prezentate la punctul 3.4 de mai jos, trebuie eliminate argumentele extrase de autoritățile franceze din aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(151)

Pe de altă parte, din motivele prezentate la punctul 3.4 de mai jos, trebuie eliminate argumentele extrase de autoritățile franceze din aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață.

3.4.   CU PRIVIRE LA NOILE AJUTOARE ACORDATE SOCIETĂțII SERNAM XPRESS

| (152) | Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede câteva măsuri, de natură să constituie noi ajutoare (a se vedea considerentul 36 de mai sus). Comisia trebuie să verifice dacă aceste măsuri constituie noi ajutoare și dacă aceste ajutoare pot fi considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(152)

Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede câteva măsuri, de natură să constituie noi ajutoare (a se vedea considerentul 36 de mai sus). Comisia trebuie să verifice dacă aceste măsuri constituie noi ajutoare și dacă aceste ajutoare pot fi considerate compatibile cu piața internă.

| (153) | Conform autorităților franceze, toate aceste măsuri sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. SNCF ar fi transferat activitățile Sernam SA societății care a prezentat cea mai bună ofertă primită în cadrul unei licitații transparente și deschise, și, chiar dacă are un preț negativ, această ofertă ar fi mai puțin costisitoare pentru statul-acționar decât lichidarea Sernam. |
| --- | --- |

(153)

Conform autorităților franceze, toate aceste măsuri sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. SNCF ar fi transferat activitățile Sernam SA societății care a prezentat cea mai bună ofertă primită în cadrul unei licitații transparente și deschise, și, chiar dacă are un preț negativ, această ofertă ar fi mai puțin costisitoare pentru statul-acționar decât lichidarea Sernam.

| (154) | Comisia consideră că, într-un caz de recuperare a ajutorului, nu este necesar să se aplice principiul investitorului în economia de piață. Atunci când recuperează un ajutor, statul acționează în cadrul obligațiilor care îi revin în temeiul legislației UE, și nu ca stat-acționar. |
| --- | --- |

(154)

Comisia consideră că, într-un caz de recuperare a ajutorului, nu este necesar să se aplice principiul investitorului în economia de piață. Atunci când recuperează un ajutor, statul acționează în cadrul obligațiilor care îi revin în temeiul legislației UE, și nu ca stat-acționar.

| (155) | În plus, Comisia subliniază că la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 se consideră că vânzarea de active este echivalentul măsurilor compensatorii impuse de articolul 3 alineatul (1). Conform punctului 40 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36), cesionarea unei activități care produce pierderi nu poate fi considerată drept măsură compensatorie. Prețul negativ convenit între SNCF și Financière Sernam arată că este vorba de cesionarea unei activități care produce pierderi, care nu poate echivala cu o măsură compensatorie. În fapt, prețul negativ corespunde ajutorului operațional acordat întreprinderii, prin urmare, în mod inerent, nu poate reduce denaturările concurenței. |
| --- | --- |

(155)

În plus, Comisia subliniază că la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 se consideră că vânzarea de active este echivalentul măsurilor compensatorii impuse de articolul 3 alineatul (1). Conform punctului 40 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36), cesionarea unei activități care produce pierderi nu poate fi considerată drept măsură compensatorie. Prețul negativ convenit între SNCF și Financière Sernam arată că este vorba de cesionarea unei activități care produce pierderi, care nu poate echivala cu o măsură compensatorie. În fapt, prețul negativ corespunde ajutorului operațional acordat întreprinderii, prin urmare, în mod inerent, nu poate reduce denaturările concurenței.

| (156) | În plus, dacă ar trebui să acceptăm poziția apărată de Franța, aceasta din urmă ar putea să se exonereze de obligația de a recupera de la Sernam SA și de la orice societate care își continuă activitatea economică, ajutorul de 41 de milioane EUR declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, precum și ajutorul de 503 milioane EUR, pus în aplicare în mod abuziv. Un astfel de rezultat ar fi în contradicție flagrantă cu jurisprudența Curții, conform căreia statul membru este invitat să recupereze ajutorul fără întârziere, recurgând la toate căile de drept disponibile, inclusiv confiscarea activelor întreprinderii și, la nevoie, lichidarea întreprinderii, dacă aceasta nu poate rambursa ajutorul în cauză. (37) |
| --- | --- |

(156)

În plus, dacă ar trebui să acceptăm poziția apărată de Franța, aceasta din urmă ar putea să se exonereze de obligația de a recupera de la Sernam SA și de la orice societate care își continuă activitatea economică, ajutorul de 41 de milioane EUR declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, precum și ajutorul de 503 milioane EUR, pus în aplicare în mod abuziv. Un astfel de rezultat ar fi în contradicție flagrantă cu jurisprudența Curții, conform căreia statul membru este invitat să recupereze ajutorul fără întârziere, recurgând la toate căile de drept disponibile, inclusiv confiscarea activelor întreprinderii și, la nevoie, lichidarea întreprinderii, dacă aceasta nu poate rambursa ajutorul în cauză. (37)

| (157) | Acceptarea poziției apărată de Franța ar da naștere, prin urmare, la o discriminare între o întreprindere privată și o întreprindere publică. În timp ce statul ar lua măsuri de recuperare de la întreprinderea privată, dacă este necesar mergând până la lichidarea acesteia, întreprinderea publică ar putea scăpa acestei perspective cu condiția ca pentru stat să fie mai puțin costisitoare vânzarea la un preț negativ decât recuperarea ajutoarelor ilegale și incompatibile primite de întreprindere. |
| --- | --- |

(157)

Acceptarea poziției apărată de Franța ar da naștere, prin urmare, la o discriminare între o întreprindere privată și o întreprindere publică. În timp ce statul ar lua măsuri de recuperare de la întreprinderea privată, dacă este necesar mergând până la lichidarea acesteia, întreprinderea publică ar putea scăpa acestei perspective cu condiția ca pentru stat să fie mai puțin costisitoare vânzarea la un preț negativ decât recuperarea ajutoarelor ilegale și incompatibile primite de întreprindere.

| (158) | Din aceste motive, Comisia consideră că Franța nu poate invoca principiul operatorului privat în economia de piață în scopul de a elimina din conceptul referitor la ajutor de stat măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005. |
| --- | --- |

(158)

Din aceste motive, Comisia consideră că Franța nu poate invoca principiul operatorului privat în economia de piață în scopul de a elimina din conceptul referitor la ajutor de stat măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005.

| (159) | Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă măsurile în cauză au conferit un avantaj societății Sernam Xpress sau societății Financière Sernam. Având în vedere că, ulterior, aceste două întreprinderi au fuzionat, nu este necesar să se facă deosebirea între avantajele acordate uneia sau alteia. Sunt îndeplinite celelalte trei criterii pentru existența unui ajutor: măsurile sunt acordate din resursele unei întreprinderi publice, și anume SNCF; SNCF este o întreprindere industrială și comercial de drept public, supusă unei supravegheri foarte stricte de către stat; prin urmare, acordarea avantajului este imputabilă și statului. Întrucât Sernam Xpress/Financière Sernam desfășoară activități în transportul rutier, deschis concurenței în cadrul UE, există riscul ca avantajul să creeze denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(159)

Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă măsurile în cauză au conferit un avantaj societății Sernam Xpress sau societății Financière Sernam. Având în vedere că, ulterior, aceste două întreprinderi au fuzionat, nu este necesar să se facă deosebirea între avantajele acordate uneia sau alteia. Sunt îndeplinite celelalte trei criterii pentru existența unui ajutor: măsurile sunt acordate din resursele unei întreprinderi publice, și anume SNCF; SNCF este o întreprindere industrială și comercial de drept public, supusă unei supravegheri foarte stricte de către stat; prin urmare, acordarea avantajului este imputabilă și statului. Întrucât Sernam Xpress/Financière Sernam desfășoară activități în transportul rutier, deschis concurenței în cadrul UE, există riscul ca avantajul să creeze denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

3.4.1.   Cu privire la recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a societății Sernam SA de către SNCF

| (160) | Prin recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a Sernam SA de către SNCF, Sernam SA a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. În continuare, acest avantaj a fost transferat societății Sernam Xpress, împreună cu celelalte active și pasive. |
| --- | --- |

(160)

Prin recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a Sernam SA de către SNCF, Sernam SA a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. În continuare, acest avantaj a fost transferat societății Sernam Xpress, împreună cu celelalte active și pasive.

3.4.2.   Cu privire la recapitalizarea cu 2 milioane EUR a societății Sernam Xpress de către SNCF

| (161) | Prin recapitalizarea cu 2 milioane EUR a Sernam Xpress de către SNCF, Sernam Xpress a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. Cu toate acestea, Comisia constată că Financière Sernam a virat companiei SNCF suma de 2 milioane EUR, ceea ce neutralizează recapitalizarea prin injecția de capital de 2 milioane EUR care, în consecință, nu a conferit niciun avantaj. |
| --- | --- |

(161)

Prin recapitalizarea cu 2 milioane EUR a Sernam Xpress de către SNCF, Sernam Xpress a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. Cu toate acestea, Comisia constată că Financière Sernam a virat companiei SNCF suma de 2 milioane EUR, ceea ce neutralizează recapitalizarea prin injecția de capital de 2 milioane EUR care, în consecință, nu a conferit niciun avantaj.

3.4.3.   Cu privire la ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF

| (162) | După cum se explică la considerentul 33, transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu include două dintre datoriile Sernam SA către SNCF, de 38,5 milioane EUR. Prin ștergerea acestor datorii, SNCF acordă un avantaj de o valoare egală societăților Sernam Xpress/Financière Sernam. |
| --- | --- |

(162)

După cum se explică la considerentul 33, transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu include două dintre datoriile Sernam SA către SNCF, de 38,5 milioane EUR. Prin ștergerea acestor datorii, SNCF acordă un avantaj de o valoare egală societăților Sernam Xpress/Financière Sernam.

3.4.4.   Cu privire la garanțiile acordate de SNCF

| (163) | Pin transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam, SNCF a acordat următoarele garanții:






  — | s-a angajat să definitiveze la termenul-limită amenajarea unei locații (Valenton) necesare pentru exploatarea Train Bloc Express (TBE), fiind pasibilă de plata unei amenzi de 1 milion EUR în caz de înntârziere; |
| --- | --- | --- |

(163)

Pin transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam, SNCF a acordat următoarele garanții:

—

s-a angajat să definitiveze la termenul-limită amenajarea unei locații (Valenton) necesare pentru exploatarea Train Bloc Express (TBE), fiind pasibilă de plata unei amenzi de 1 milion EUR în caz de înntârziere;

| — | s-a angajat să acopere orice creștere a chiriilor aferente noilor locații de exploatare, limitată la o diferență de cel mult 3 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

s-a angajat să acopere orice creștere a chiriilor aferente noilor locații de exploatare, limitată la o diferență de cel mult 3 milioane EUR;

| — | a prelungit cu trei ani dreptul de revenire a [...] de lucrători feroviari detașați la societatea Sernam; |
| --- | --- |

—

a prelungit cu trei ani dreptul de revenire a [...] de lucrători feroviari detașați la societatea Sernam;

| — | a prelungit cu trei ani un protocol social care garantează unui număr de [...] lucrători ai Sernam reangajarea la SNCF în caz de concediere (de către Sernam); |
| --- | --- |

—

a prelungit cu trei ani un protocol social care garantează unui număr de [...] lucrători ai Sernam reangajarea la SNCF în caz de concediere (de către Sernam);

| — | SNCF a garantat „continuitatea Train Bloc Express (TBE)” (38) și accesul la TBE (39). În acest sens, SNCF a acordat 3 milioane EUR societății Sernam Xpress. |
| --- | --- |

—

SNCF a garantat „continuitatea Train Bloc Express (TBE)” (38) și accesul la TBE (39). În acest sens, SNCF a acordat 3 milioane EUR societății Sernam Xpress.

| (164) | În ceea ce privește primele două garanții, este evident că acestea conferă un avantaj societăților Sernam Xpress/Financière Sernam. În fapt, în absența celor două garanții, atât Sernam Xpress, cât și Financière Sernam ar fi trebuit să suporte costurile respective. |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește primele două garanții, este evident că acestea conferă un avantaj societăților Sernam Xpress/Financière Sernam. În fapt, în absența celor două garanții, atât Sernam Xpress, cât și Financière Sernam ar fi trebuit să suporte costurile respective.

| (165) | În ceea ce privește garanțiile privind TBE, Comisia consideră că acestea diminuează semnificativ riscul asumat de Sernam Xpress/Financière Sernam. Prin urmare, garanțiile le conferă un avantaj. |
| --- | --- |

(165)

În ceea ce privește garanțiile privind TBE, Comisia consideră că acestea diminuează semnificativ riscul asumat de Sernam Xpress/Financière Sernam. Prin urmare, garanțiile le conferă un avantaj.

| (166) | Conform Franței, compania SNCF este cea care ar beneficia în realitate de garanția acordată lucrătorilor de la calea ferată. Se pare că SNCF ar fi detașat un anumit număr de lucrători feroviari la societatea Sernam SA. Costul acestor lucrători era suportat de Sernam SA; aparent, aceștia aveau dreptul de a fi reintegrați în SNCF, la cerere. Având în vedere temerile pe care le putea cauza o privatizare, SNCF a extins ulterior perioada în care lucrătorii feroviari aveau posibilitatea de a-și exercita acest drept, astfel încât să se evite revenirea lor masivă, care ar fi fost mai oneroasă pentru SNCF. |
| --- | --- |

(166)

Conform Franței, compania SNCF este cea care ar beneficia în realitate de garanția acordată lucrătorilor de la calea ferată. Se pare că SNCF ar fi detașat un anumit număr de lucrători feroviari la societatea Sernam SA. Costul acestor lucrători era suportat de Sernam SA; aparent, aceștia aveau dreptul de a fi reintegrați în SNCF, la cerere. Având în vedere temerile pe care le putea cauza o privatizare, SNCF a extins ulterior perioada în care lucrătorii feroviari aveau posibilitatea de a-și exercita acest drept, astfel încât să se evite revenirea lor masivă, care ar fi fost mai oneroasă pentru SNCF.

| (167) | Comisia consideră că, în absența acestei garanții, este foarte probabil ca lucrătorii feroviari să fi solicitat reintegrarea lor în SNCF atunci când a avut loc transferarea activităților. Sernam Xpress ar fi trebuit să îi înlocuiască cu angajați noi, cu statut privat. Comisia consideră că, în acest caz, este probabil ca salariul acestor angajați noi să fi fost mai redus decât al lucrătorilor feroviari, ceea ce ar fi compensat costul suplimentar suportat de Sernam Xpress determinat de experiența lor mai redusă sau de dificultatea de a se recruta un număr considerabil de angajați noi, într-un timp foarte scurt. |
| --- | --- |

(167)

Comisia consideră că, în absența acestei garanții, este foarte probabil ca lucrătorii feroviari să fi solicitat reintegrarea lor în SNCF atunci când a avut loc transferarea activităților. Sernam Xpress ar fi trebuit să îi înlocuiască cu angajați noi, cu statut privat. Comisia consideră că, în acest caz, este probabil ca salariul acestor angajați noi să fi fost mai redus decât al lucrătorilor feroviari, ceea ce ar fi compensat costul suplimentar suportat de Sernam Xpress determinat de experiența lor mai redusă sau de dificultatea de a se recruta un număr considerabil de angajați noi, într-un timp foarte scurt.

| (168) | În ceea ce privește extinderea cu trei ani a garanției de reangajare, Franța consideră că acest lucru constituie un drept individual acordat de SNCF anumitor angajați. Nici Financière Sernam, nici Sernam Xpress nu par să fi fost părți la acest acord. |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește extinderea cu trei ani a garanției de reangajare, Franța consideră că acest lucru constituie un drept individual acordat de SNCF anumitor angajați. Nici Financière Sernam, nici Sernam Xpress nu par să fi fost părți la acest acord.

| (169) | Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, această garanție sporește atractivitatea rămânerii la Sernam Xpress în perioada respectivă, fără ca Sernam Xpress să fie nevoită să suporte vreun cost suplimentar. |
| --- | --- |

(169)

Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, această garanție sporește atractivitatea rămânerii la Sernam Xpress în perioada respectivă, fără ca Sernam Xpress să fie nevoită să suporte vreun cost suplimentar.

| (170) | Comisia conchide că garanțiile acordate de SNCF în protocolul din 21 iulie 2005, cu excepția garanției pentru lucrătorii feroviari, conferă un avantaj pentru Sernam Xpress/Financière Sernam. |
| --- | --- |

(170)

Comisia conchide că garanțiile acordate de SNCF în protocolul din 21 iulie 2005, cu excepția garanției pentru lucrătorii feroviari, conferă un avantaj pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.

| (171) | Valoarea primelor trei garanții este ușor de exprimat în cifre (1 milion EUR, 3 milioane EUR și, respectiv, 3 milioane EUR), ceea ce nu este cazul în ceea ce privește garanția de reangajare a lucrătorilor. Franța ar fi trebuit să stabilească majorarea salarială pe care Sernam Xpress/Financière Sernam ar fi trebuit să o acorde angajaților în absența acestor garanții, astfel încât să se atingă același obiectiv. |
| --- | --- |

(171)

Valoarea primelor trei garanții este ușor de exprimat în cifre (1 milion EUR, 3 milioane EUR și, respectiv, 3 milioane EUR), ceea ce nu este cazul în ceea ce privește garanția de reangajare a lucrătorilor. Franța ar fi trebuit să stabilească majorarea salarială pe care Sernam Xpress/Financière Sernam ar fi trebuit să o acorde angajaților în absența acestor garanții, astfel încât să se atingă același obiectiv.

3.4.5.   Cu privire la prețul de vânzare

| (172) | La considerentul 164 din decizia de inițiere, Comisia și-a pus întrebarea, de asemenea, dacă prețul negativ „plătit” de Financière Sernam corespundea cu adevărat valorii de piață. În această privință, Comisia observă că, între timp, a avut loc fuzionarea dintre Sernam Xpress și Financière Sernam și că un posibil ajutor pentru Financière Sernam, la un preț negativ prea ridicat, nu ar depăși ajutorul de 57 de milioane EUR de care Sernam Xpress a beneficiat sub formă de un nou ajutor. Prin urmare, nu mai este necesar să se pronunțe cu privire la un posibil ajutor în favoarea cumpărătorului. |
| --- | --- |

(172)

La considerentul 164 din decizia de inițiere, Comisia și-a pus întrebarea, de asemenea, dacă prețul negativ „plătit” de Financière Sernam corespundea cu adevărat valorii de piață. În această privință, Comisia observă că, între timp, a avut loc fuzionarea dintre Sernam Xpress și Financière Sernam și că un posibil ajutor pentru Financière Sernam, la un preț negativ prea ridicat, nu ar depăși ajutorul de 57 de milioane EUR de care Sernam Xpress a beneficiat sub formă de un nou ajutor. Prin urmare, nu mai este necesar să se pronunțe cu privire la un posibil ajutor în favoarea cumpărătorului.

3.4.6.   Concluzie cu privire la prezența de noi ajutoare

| (173) | Măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 descrise în prezenta secțiune 3.4 constituie ajutoare noi pentru Sernam Xpress/Financière Sernam. |
| --- | --- |

(173)

Măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 descrise în prezenta secțiune 3.4 constituie ajutoare noi pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.

3.4.7.   Incompatibilitatea cu piața internă și recuperarea

| (174) | Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun argument în favoarea compatibilității, Comisia conchide că aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și trebuie să fie recuperate, la o valoare majorată cu dobânda aferentă. |
| --- | --- |

(174)

Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun argument în favoarea compatibilității, Comisia conchide că aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și trebuie să fie recuperate, la o valoare majorată cu dobânda aferentă.

| (175) | Recuperarea trebuie să se facă de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, în special Sernam Service și Aster, care, datorită ajutorului primit, își desfășoară în continuare activitatea economică pe care o exercitase Sernam Xpress (care fuzionase cu Financière Sernam). |
| --- | --- |

(175)

Recuperarea trebuie să se facă de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, în special Sernam Service și Aster, care, datorită ajutorului primit, își desfășoară în continuare activitatea economică pe care o exercitase Sernam Xpress (care fuzionase cu Financière Sernam).

3.5.   CU PRIVIRE LA CLAUZA DE REZILIERE

| (176) | Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede o clauză de reziliere în cazul unei decizii negative a Comisiei Europene în cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere. Această clauză ar putea să constituie, de asemenea, un nou ajutor. Cu toate acestea, într-o astfel de ipoteză, remediul ar fi inaplicabilitatea ei. Întrucât, în fapt, clauza nu a fost pusă în aplicare, acest rezultat a fost atins. Prin urmare, nu este necesar să se analizeze în continuare această clauză. |
| --- | --- |

(176)

Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede o clauză de reziliere în cazul unei decizii negative a Comisiei Europene în cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere. Această clauză ar putea să constituie, de asemenea, un nou ajutor. Cu toate acestea, într-o astfel de ipoteză, remediul ar fi inaplicabilitatea ei. Întrucât, în fapt, clauza nu a fost pusă în aplicare, acest rezultat a fost atins. Prin urmare, nu este necesar să se analizeze în continuare această clauză.

3.6.   CU PRIVIRE LA ÎNCREDEREA LEGITIMĂ

| (177) | Nu poate fi acceptat argumentul invocat de autoritățile franceze, și anume faptul că demersurile (de exemplu, vizita efectuată la Comisia Europeană în data de 24 noiembrie 2004 și scrisoarea din 21 decembrie 2004) îndeplinite cu bună credință față de Comisie în cadrul obligației de a coopera, au avut drept rezultat o încredere legitimă în ceea ce privește conformitatea operațiunilor de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam atât cu decizia Sernam 2, cât și cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(177)

Nu poate fi acceptat argumentul invocat de autoritățile franceze, și anume faptul că demersurile (de exemplu, vizita efectuată la Comisia Europeană în data de 24 noiembrie 2004 și scrisoarea din 21 decembrie 2004) îndeplinite cu bună credință față de Comisie în cadrul obligației de a coopera, au avut drept rezultat o încredere legitimă în ceea ce privește conformitatea operațiunilor de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam atât cu decizia Sernam 2, cât și cu dreptul Uniunii.

| (178) | În fapt, informațiile comunicate de Franța se limitau la informarea Comisiei cu privire la opțiunea de a vinde în bloc activele fără să descrie elementele esențiale ale operațiunii de transferare a activelor Sernam SA. În special, nota de informare din 21 decembrie 2004 în atenția Comisiei se limitează la prezentarea câtorva aspecte referitoare la organizarea procesului de cesionare a activelor, la caracterul deschis și transparent al acestuia, în vederea realizării unei vânzări la prețul pieței înainte de 30 iunie 2005. |
| --- | --- |

(178)

În fapt, informațiile comunicate de Franța se limitau la informarea Comisiei cu privire la opțiunea de a vinde în bloc activele fără să descrie elementele esențiale ale operațiunii de transferare a activelor Sernam SA. În special, nota de informare din 21 decembrie 2004 în atenția Comisiei se limitează la prezentarea câtorva aspecte referitoare la organizarea procesului de cesionare a activelor, la caracterul deschis și transparent al acestuia, în vederea realizării unei vânzări la prețul pieței înainte de 30 iunie 2005.

| (179) | Niciunul dintre elementele următoare nu a fost adus la cunoștința Comisiei:






  1. | faptul că cesiunea avută în vedere se baza pe un transfer în cadrul grupului al activelor și pasivelor către o altă entitate juridică (Sernam Xpress), urmat de o cesionare a acestei entități (share deal); |
| --- | --- | --- |

(179)

Niciunul dintre elementele următoare nu a fost adus la cunoștința Comisiei:

1.

faptul că cesiunea avută în vedere se baza pe un transfer în cadrul grupului al activelor și pasivelor către o altă entitate juridică (Sernam Xpress), urmat de o cesionare a acestei entități (share deal);

| 2. | faptul că o parte din pasive se transfera împreună cu activele și că numai ordinul de recuperare privind ajutorul de 41 de milioane EUR și datoriile către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR vor rămâne în pasivele Sernam SA; |
| --- | --- |

2.

faptul că o parte din pasive se transfera împreună cu activele și că numai ordinul de recuperare privind ajutorul de 41 de milioane EUR și datoriile către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR vor rămâne în pasivele Sernam SA;

| 3. | faptul că Franța era pregătită să recapitalizeze Sernam SA și Sernam Xpress în eventualitatea unei oferte de preluare la un preț negativ. |
| --- | --- |

3.

faptul că Franța era pregătită să recapitalizeze Sernam SA și Sernam Xpress în eventualitatea unei oferte de preluare la un preț negativ.

| (180) | Neavând la dispoziție informații cu privire la aceste elemente, Comisia nu avea posibilitatea să prevadă modul în care, Franța a pus în aplicare, în cele din urmă, decizia Sernam 2. Dimpotrivă, din nota din 21 decembrie 2004 rezultă că cesionarea s-ar realiza fără să se facă deosebirea între pasive - la un preț pozitiv -, întrucât se arată că „de îndată ce va avea loc cesionarea, profitul care se va obține va fi utilizat pentru rambursarea pasivelor persoanei juridice Sernam, inclusiv ajutorul incompatibil, în cadrul procedurilor naționale obișnuite”. |
| --- | --- |

(180)

Neavând la dispoziție informații cu privire la aceste elemente, Comisia nu avea posibilitatea să prevadă modul în care, Franța a pus în aplicare, în cele din urmă, decizia Sernam 2. Dimpotrivă, din nota din 21 decembrie 2004 rezultă că cesionarea s-ar realiza fără să se facă deosebirea între pasive - la un preț pozitiv -, întrucât se arată că „de îndată ce va avea loc cesionarea, profitul care se va obține va fi utilizat pentru rambursarea pasivelor persoanei juridice Sernam, inclusiv ajutorul incompatibil, în cadrul procedurilor naționale obișnuite”.

| (181) | În cazul în care, având în vedere caracterul negativ al prețurilor oferite pentru activele Sernam SA, posibilitatea unei recapitalizări (elementul 3) a apărut numai la primirea ofertelor, Franța ar fi trebuit să cunoască deja, atunci când a redactat nota din 21 decembrie 2004, cel puțin principiul unei vânzări de active împreună cu o parte din pasive (elementul 2). Oricum, autoritățile franceze nu pot avea pretenția de a beneficia de o încredere legitimă, în condițiile în care nu a informat Comisia, în mod spontan, până la 21 decembrie 2004 sau mai târziu, cu privire la aceste elemente de fond. |
| --- | --- |

(181)

În cazul în care, având în vedere caracterul negativ al prețurilor oferite pentru activele Sernam SA, posibilitatea unei recapitalizări (elementul 3) a apărut numai la primirea ofertelor, Franța ar fi trebuit să cunoască deja, atunci când a redactat nota din 21 decembrie 2004, cel puțin principiul unei vânzări de active împreună cu o parte din pasive (elementul 2). Oricum, autoritățile franceze nu pot avea pretenția de a beneficia de o încredere legitimă, în condițiile în care nu a informat Comisia, în mod spontan, până la 21 decembrie 2004 sau mai târziu, cu privire la aceste elemente de fond.

| (182) | În final, mai presus de toate, dacă autoritățile franceze se confruntau cu dificultăți în ceea ce privește aplicarea deciziei Sernam 2, acestea ar fi trebuit să apeleze la Comisie pentru a ajunge, împreună cu aceasta, la o soluție care să vizeze o altă schemă, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din TUE. Secțiunea 3.2.3 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (40) confirmă faptul că, în aplicarea acestui principiu general, un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca în prealabil să fi notificat Comisia și să fi obținut aprobarea acesteia. |
| --- | --- |

(182)

În final, mai presus de toate, dacă autoritățile franceze se confruntau cu dificultăți în ceea ce privește aplicarea deciziei Sernam 2, acestea ar fi trebuit să apeleze la Comisie pentru a ajunge, împreună cu aceasta, la o soluție care să vizeze o altă schemă, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din TUE. Secțiunea 3.2.3 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (40) confirmă faptul că, în aplicarea acestui principiu general, un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca în prealabil să fi notificat Comisia și să fi obținut aprobarea acesteia.

| (183) | În plus, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța. |
| --- | --- |

(183)

În plus, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.

| (184) | În consecință, Comisia conchide că nici Franța, nici beneficiarii ajutorului nu pot invoca încrederea legitimă. |
| --- | --- |

(184)

În consecință, Comisia conchide că nici Franța, nici beneficiarii ajutorului nu pot invoca încrederea legitimă.

4.   RECUPERARE

| (185) | Comisia a conchis că nu au fost respectate condițiile deciziei Sernam 2. In consecință, măsurile de ajutor autorizate prin decizia Sernam 2 au fost puse în aplicare în mod abuziv, în sensul articolului 16 din Regulamentul nr. 659/1999. Ca urmare a faptului că Franța nu a prezentat argumentele în favoarea compatibilității ajutoarelor în cauză, acestea sunt incompatibile cu piața internă. Prin urmare, Franța trebuie să ia toate măsurile pentru recuperarea acestor ajutoare și a dobânzilor aferente. |
| --- | --- |

(185)

Comisia a conchis că nu au fost respectate condițiile deciziei Sernam 2. In consecință, măsurile de ajutor autorizate prin decizia Sernam 2 au fost puse în aplicare în mod abuziv, în sensul articolului 16 din Regulamentul nr. 659/1999. Ca urmare a faptului că Franța nu a prezentat argumentele în favoarea compatibilității ajutoarelor în cauză, acestea sunt incompatibile cu piața internă. Prin urmare, Franța trebuie să ia toate măsurile pentru recuperarea acestor ajutoare și a dobânzilor aferente.

| (186) | Valoarea acestor ajutoare se ridică la 503 milioane EUR. În această sumă sunt cuprinse, pe de o parte, diferite ajutoare de restructurare, totalizând 2 938 de milioane FRF, adică 448 de milioane EUR. Aceste ajutoare sunt prezentate în tabelul 3 din decizia din 30 aprilie 2003, elementele principale fiind prezentate în tabelul de mai jos:






  (În milioane FRF) |
| --- | --- |
| Capital inițial | 44 |
| Finanțarea pierderilor 2000 | 698 |
| Finanțarea pierderilor 2001 | 252 |
| Finanțarea restructurării: aport SNCF | 1 300 |
| Finanțarea restructurăr ri împrumut de capital de la SNCF | 250 |
| Surpracosturi pentru lucrătorii feroviar | 394 |
| Total ajutor de restructurare | 2 938 |

(186)

Valoarea acestor ajutoare se ridică la 503 milioane EUR. În această sumă sunt cuprinse, pe de o parte, diferite ajutoare de restructurare, totalizând 2 938 de milioane FRF, adică 448 de milioane EUR. Aceste ajutoare sunt prezentate în tabelul 3 din decizia din 30 aprilie 2003, elementele principale fiind prezentate în tabelul de mai jos:

(În milioane FRF)

Capital inițial

44

Finanțarea pierderilor 2000

698

Finanțarea pierderilor 2001

252

Finanțarea restructurării: aport SNCF

1 300

Finanțarea restructurăr ri împrumut de capital de la SNCF

250

Surpracosturi pentru lucrătorii feroviar

394

Total ajutor de restructurare

2 938

| (187) | Pentru a ajunge la suma de 503 milioane EUR este necesar să se adauge suma reprezentând ajutoarele acordate în baza contractelor de transport de bagaje și de ziare contra sumei de 34 de milioane EUR, precum și în baza contractelor de furnituri în valoare de 21 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(187)

Pentru a ajunge la suma de 503 milioane EUR este necesar să se adauge suma reprezentând ajutoarele acordate în baza contractelor de transport de bagaje și de ziare contra sumei de 34 de milioane EUR, precum și în baza contractelor de furnituri în valoare de 21 de milioane EUR.

| (188) | Pentru mai multe detalii, se face trimitere la decizia Sernam 1 din 23 mai 2001. |
| --- | --- |

(188)

Pentru mai multe detalii, se face trimitere la decizia Sernam 1 din 23 mai 2001.

| (189) | Pentru a întreprinde recuperarea efectivă și imediată a ajutorului, autoritățile franceze trebuie să prezinte data la care fiecare ajutor în parte a fost pus la dispoziția beneficiarului (41). Pentru fiecare măsură, dobânzile de recuperare vor trebui să fie calculate cu începere de la această dată, pe o bază compusă, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 (42). |
| --- | --- |

(189)

Pentru a întreprinde recuperarea efectivă și imediată a ajutorului, autoritățile franceze trebuie să prezinte data la care fiecare ajutor în parte a fost pus la dispoziția beneficiarului (41). Pentru fiecare măsură, dobânzile de recuperare vor trebui să fie calculate cu începere de la această dată, pe o bază compusă, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 (42).

| (190) | De asemenea, trebuie recuperat ajutorul de 41 de milioane EUR considerat deja incompatibil prin decizia Sernam 2, majorat cu dobânzile calculate conform aceleiași metode. |
| --- | --- |

(190)

De asemenea, trebuie recuperat ajutorul de 41 de milioane EUR considerat deja incompatibil prin decizia Sernam 2, majorat cu dobânzile calculate conform aceleiași metode.

| (191) | In fine, recapitalizarea de 57 de milioane EUR, ștergerea datoriilor societății Sernam SA către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA către Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă, de asemenea, ajutoare de stat incompatibile cu piața internă. Aceste ajutoare noi trebuie recuperate, împreună cu dobânzile calculate conform aceleiași metode. In ceea ce privește metoda de calcul al sumelor care trebuie recuperate, Comisia face trimitere la considerentele 171 și 189 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(191)

In fine, recapitalizarea de 57 de milioane EUR, ștergerea datoriilor societății Sernam SA către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA către Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă, de asemenea, ajutoare de stat incompatibile cu piața internă. Aceste ajutoare noi trebuie recuperate, împreună cu dobânzile calculate conform aceleiași metode. In ceea ce privește metoda de calcul al sumelor care trebuie recuperate, Comisia face trimitere la considerentele 171 și 189 din prezenta decizie.

| (192) | Pentru stabilirea sumei reprezentând ajutorul care trebuie recuperat, Franța poate ține seama de eventualele sume primite de SNCF în cadrul lichidării societății Sernam SA ca formă de rambursare a ajutorului de 41 de milioane EUR, la care se adaugă dobânda și/sau împrumutul de capital, plus dobânda. |
| --- | --- |

(192)

Pentru stabilirea sumei reprezentând ajutorul care trebuie recuperat, Franța poate ține seama de eventualele sume primite de SNCF în cadrul lichidării societății Sernam SA ca formă de rambursare a ajutorului de 41 de milioane EUR, la care se adaugă dobânda și/sau împrumutul de capital, plus dobânda.

| (193) | În cazul în care SNCF ar fi primit o sumă globală ca formă de rambursare a tuturor creditelor acordate, Franța ar putea să ia în calcul orice sume recuperate de SNCF prin lichidarea Sernam SA, numai proporțional cu raportul dintre suma reprezentând primele două măsuri de ajutor înregistrate și suma totală a creanțelor înscrise în pasivul societății Sernam SA. |
| --- | --- |

(193)

În cazul în care SNCF ar fi primit o sumă globală ca formă de rambursare a tuturor creditelor acordate, Franța ar putea să ia în calcul orice sume recuperate de SNCF prin lichidarea Sernam SA, numai proporțional cu raportul dintre suma reprezentând primele două măsuri de ajutor înregistrate și suma totală a creanțelor înscrise în pasivul societății Sernam SA.

| (194) | Aceste recuperări, inclusiv recuperarea ajutoarelor acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress, trebuie să se obțină de la Financière Sernam și filialele ei – Sernam Services și Aster - care, datorită ajutoarelor primite, continuă să desfășoare activitatea economică exercitată anterior de Sernam Xpress (care a fuzionat cu Financière Sernam) și, înaintea acesteia, de Sernam SA. |
| --- | --- |

(194)

Aceste recuperări, inclusiv recuperarea ajutoarelor acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress, trebuie să se obțină de la Financière Sernam și filialele ei – Sernam Services și Aster - care, datorită ajutoarelor primite, continuă să desfășoare activitatea economică exercitată anterior de Sernam Xpress (care a fuzionat cu Financière Sernam) și, înaintea acesteia, de Sernam SA.

| (195) | În fapt, nu este niciun dubiu că Sernam Xpress și filialele sale operaționale - Sernam Services și Aster – au continuat activitatea economică exercitată de Sernam SA, întrucât transferul de activități de la Sernam SA la Financière Sernam, efectuat de Franța, viza în speță acest obiectiv. În plus, din elementele dosarului rezultă că Sernam Xpress, Sernam Services și Aster au continuat, în mod incontestabil, aceeași activitate și cu același personal, întrucât au beneficiat de ajutor, conform planului de afaceri derulat de Sernam SA. Ulterior, la 30 iunie 2011, Financière Sernam, asociat unic, a dizolvat societatea Sernam Xpress și i-a preluat activele și pasivele. Astfel, Financière Sernam reprezintă succesorul legal al societății Sernam Xpress, precum și succesorul economic al acesteia, întrucât, în prezent, Financière Sernam este cea care deține și controlează direct filialele operaționale, și anume Sernam Services și Aster. În plus, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de pe urma ajutorului. Pe de altă parte, în mai 2011 Sernam Services a beneficiat de un aport de active, precum și de transferarea mărcii Sernam, evaluată la suma de 15 milioane EUR, fără să plătească o compensație adecvată. Pe de altă parte, în martie 2008 Aster a beneficiat de un aport în contul curent în valoare de 5 milioane EUR, sumă care i-a fost atribuită în iulie 2008; pe de altă parte, Aster a fost recapitalizată în decembrie 2011 prin alocarea sumei de 5 599 998 EUR în contul curent. Prin urmare, aceste două filiale au beneficiat de ajutoarele acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress nu doar ca societăți ale grupului și ca urmare a faptului că își desfășoară în continuare activitatea, ci și datorită transferării anumitor active sau măsurilor de recapitalizare de care au beneficiat. |
| --- | --- |

(195)

În fapt, nu este niciun dubiu că Sernam Xpress și filialele sale operaționale - Sernam Services și Aster – au continuat activitatea economică exercitată de Sernam SA, întrucât transferul de activități de la Sernam SA la Financière Sernam, efectuat de Franța, viza în speță acest obiectiv. În plus, din elementele dosarului rezultă că Sernam Xpress, Sernam Services și Aster au continuat, în mod incontestabil, aceeași activitate și cu același personal, întrucât au beneficiat de ajutor, conform planului de afaceri derulat de Sernam SA. Ulterior, la 30 iunie 2011, Financière Sernam, asociat unic, a dizolvat societatea Sernam Xpress și i-a preluat activele și pasivele. Astfel, Financière Sernam reprezintă succesorul legal al societății Sernam Xpress, precum și succesorul economic al acesteia, întrucât, în prezent, Financière Sernam este cea care deține și controlează direct filialele operaționale, și anume Sernam Services și Aster. În plus, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de pe urma ajutorului. Pe de altă parte, în mai 2011 Sernam Services a beneficiat de un aport de active, precum și de transferarea mărcii Sernam, evaluată la suma de 15 milioane EUR, fără să plătească o compensație adecvată. Pe de altă parte, în martie 2008 Aster a beneficiat de un aport în contul curent în valoare de 5 milioane EUR, sumă care i-a fost atribuită în iulie 2008; pe de altă parte, Aster a fost recapitalizată în decembrie 2011 prin alocarea sumei de 5 599 998 EUR în contul curent. Prin urmare, aceste două filiale au beneficiat de ajutoarele acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress nu doar ca societăți ale grupului și ca urmare a faptului că își desfășoară în continuare activitatea, ci și datorită transferării anumitor active sau măsurilor de recapitalizare de care au beneficiat.

| (196) | Trebuie precizat că societatea Sernam SA însăși a rezultat din transformarea în societate anonimă a societății Sernam SCS la sfârșitul anului 2001 (a se vedea, în acest sens, decizia Sernam 2, considerentul 11). Astfel, Sernam SCS a fost beneficiarul inițial al unei părți din ajutoarele în cauză. |
| --- | --- |

(196)

Trebuie precizat că societatea Sernam SA însăși a rezultat din transformarea în societate anonimă a societății Sernam SCS la sfârșitul anului 2001 (a se vedea, în acest sens, decizia Sernam 2, considerentul 11). Astfel, Sernam SCS a fost beneficiarul inițial al unei părți din ajutoarele în cauză.

| (197) | Având în vedere că, la 31 ianuarie 2012, pentru societatea Financière Sernam și filiala ei, Sernam Services, s-a instituit procedura de administrare judiciară, și că, la 3 februarie 2012, pentru Aster, filiala societății Financière Sernam, s-a instituit lichidarea judiciară, autoritățile franceze sunt invitate să stabilească suma reprezentând ajutoarele, majorată cu dobânzile, pe care trebuie să o recupereze în cel mai scurt timp, astfel încât să fie înregistrate în pasivele acestor societăți, |
| --- | --- |

(197)

Având în vedere că, la 31 ianuarie 2012, pentru societatea Financière Sernam și filiala ei, Sernam Services, s-a instituit procedura de administrare judiciară, și că, la 3 februarie 2012, pentru Aster, filiala societății Financière Sernam, s-a instituit lichidarea judiciară, autoritățile franceze sunt invitate să stabilească suma reprezentând ajutoarele, majorată cu dobânzile, pe care trebuie să o recupereze în cel mai scurt timp, astfel încât să fie înregistrate în pasivele acestor societăți,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

1.   Ajutorul de stat în valoare de 503 milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS (devenită Sernam SA) și aprobat de Comisie prin Decizia 2006/367/CE (43) din 20 octombrie 2004 a fost utilizat în mod abuziv. Aceste ajutor este incompatibil cu piața internă. De acest ajutor au beneficiat Sernam Xpress, precum și Financière Sernam și filialele acesteia, Sernam Services și Aster.

2.   De ajutorul de stat de 41 de milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS, declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, a beneficiat, de asemenea, Sernam Xpress, Financière Sernam și filialele acesteia, în special Sernam Services și Aster.

3.   Recapitalizarea Sernam SA cu 57 de milioane EUR de către SNCF, ștergerea datoriilor societății Sernam SA față de SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă ajutoare de stat incompatibile cu piața internă.

Articolul 2

1.   Franța trebuie să recupereze de la Financière Sernam și filialele ei, Sernam Services și Aster, ajutoarele vizate la articolul 1.

2.   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până în momentul recuperării lor efective.

3.   Dobânzile se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004.

Articolul 3

1.   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

2.   Franța asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

3.   Atunci când pune în aplicare decizia, Franța poate să ia în considerare orice sume recuperate de SNCF ca urmare a lichidării Sernam SA în condițiile prezentate anterior.

Articolul 4

1.   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Franța comunică următoarele informații Comisiei:

| (a) | data la care fiecare ajutor a fost pus la dispoziția beneficiarului și suma totală (principalul și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiar în legătură cu fiecare măsură de ajutor; |
| --- | --- |

(a)

data la care fiecare ajutor a fost pus la dispoziția beneficiarului și suma totală (principalul și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiar în legătură cu fiecare măsură de ajutor;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;

| (c) | documente care demonstrează că beneficiarul a fost notificat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care demonstrează că beneficiarul a fost notificat să ramburseze ajutorul.

2.   Franța informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului vizat la articolul 1. Franța transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, orice informație referitoare la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. De asemenea, Franța furnizează informații detaliate privind sumele recuperate de la beneficiar reprezentând ajutorul și dobânzile aferente acestor sume.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu data de 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolul 107, respectiv articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). În cele două cazuri, dispozițiile sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese, după caz, drept trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE.

1

(2)  JO C 208, 14.7.2011, p. 8.

2

(3)  Decizia din 23 mai 2001 privind ajutorul de stat NN122/00 (ex NJ 140/00), JO C 268, 22.9.2001, p. 15.

3

(4)  Decizia din 20 octombrie 2004 (JO L 140, 29.5.2006, p. 1).

4

(5)  Plângerea menționată a fost completată, în principal, prin scrisorile din 13 iulie, 25 august, 6 septembrie, 5 octombrie, 25 octombrie și 16 decembrie 2005.

5

(6)  Această plângere a fost completată, în principal, prin scrisoarea din 23 aprilie 2007.

6

(7)  JO C 4, 9.1.2009, p. 5.

7

(8)  Pentru o descriere mai detaliată a activităților întreprinderii Sernam, a se vedea considerentele 12-31 din decizia Sernam 2, și considerentele 8 și 9 din decizia de inițiere a procedurii.

8

(9)  Reamintim că Géodis trebuia să achiziționeze 60 % din Sernam contra sumei simbolice de 1 EUR (a se vedea considerentul 51 din decizia Sernam 1).

9

(10)  Nu există responsabilitate limitată în cazul societăților în comandită simplă.

10

(11)  Comunicat de presă din 24 noiembrie 2004.

11

(12)  Contribuția societății Sernam SA în beneficiul Sernam Xpress s-a efectuat sub forma juridică franceză denumită „aport parțial de active”.

12

(13)  Scrisoarea autorităților franceze din 7 mai 2008, punctul 77.

13

(14)  Hotărârea Curții din 20 septembrie 2001, cauza Banks (C-390/98, Rec. 2001, p. I-6117).

14

(15)  Hotărârea Curții din 29 aprilie 2004, Germania/Comisia (C-277/00, Rec. 2004, p. I-3925).

15

(16)  Hotărârea în cauza Germania/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 15.

16

(17)  Hotărârea Tribunalului din 19 octombrie 2005, CDA Datenträger Albrechts/Comisia (T-324/00, Rec. 2005, p. II-4309).

17

(18)  Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17, punctul 78.

18

(19)  Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17, punctul 98.

19

(20)  Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17, punctul 99.

20

(21)  Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17, punctul 100.

21

(22)  Hotărârea în cauza Germania/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 15, punctul 70; Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17, punctul 73.

22

(23)  A se vedea considerentul 128 din decizia de inițiere.

23

(24)  Decizia din 8 iulie 2008 cu privire la măsurile pe care Franța le-a pus în aplicare în favoarea Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM), JO L 225, 27 august 2009, p. 180.

24

(25)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

25

(26)  Considerentele 208-217 din decizia Sernam 2.

26

(27)  Comisia subliniază că întrebarea dacă un contract poate fi considerat contract de vânzare nu are legătură cu întrebarea dacă încheierea unui contract corespunde comportamentului unui operator privat.

27

(28)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

28

(29)  Hotărârea în cauza Germania/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 15.

29

(30)  Hotărârea în cauza Germania/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 15, punctele 80 și 81.

30

(31)  Hotărârea în cauza Germania/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 15, punctul 86.

31

(32)  În ceea ce privește share deal, a se vedea Hotărârea Curții din 8 mai 2003, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, C-328/99 și C-399/00, Rec. 2003, p. I-4035, punctul 83: „este corect ca vânzarea de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal de la un acționar către un terț să nu afecteze obligația de recuperare” și, pentru asset deal, a se vedea punctele 66-85 din hotărârea citată.

32

share deal

este corect ca vânzarea de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal de la un acționar către un terț să nu afecteze obligația de recuperare

asset deal

(33)  Hotărârea în cauza Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 32, punctele 77 și 78.

33

(34)  Hotărârea în cauza CDA Datenträger Albrechts/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 17.

34

(35)  A se vedea raportul ABN Amro transmis de autoritățile franceze și descris în secțiunea 2.5.8.2 din decizia de inițiere, p. 47.

35

(36)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

36

(37)  Hotărârea în cauza Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, citată anterior la nota de subsol nr. 32, punctul 69.

37

(38)  A se vedea considerentele 72-74 din decizia de inițiere.

38

(39)  A se vedea considerentele 75-77 din decizia de inițiere.

39

(40)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

40

(41)  Cifrele arătate în prezenta decizie sunt rotunjite la aproape 1 million. În schimb, calculul dobânzilor va trebui să se întemeieze pe suma exactă a fiecărui ajutor.

41

(42)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

42

(43)  JO L 140, 29.5.2006, p. 1.

43

---