# Europeiska unionens L 196/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.196.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 196 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången24 juli 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.196.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 196

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången24 juli 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 672/2012 av den 16 juli 2012 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte | 1 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 673/2012 av den 23 juli 2012 om genomförande av artikel 32.1 i förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 674/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1418/2007 vad gäller export för återvinning av visst avfall till vissa länder som inte ingår i OECD (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 675/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på kokta ägg med skal (
  1
  ) | 52 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 676/2012 av den 23 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 55 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 677/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12 | 57 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2012/420/Gusp av den 23 juli 2012 om ändring av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien | 59 |
| | * | Rådets beslut 2012/421/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 61 |
| | * | Rådets beslut 2012/422/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen | 67 |
| | * | Rådets beslut 2012/423/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp | 74 |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2012/424/Gusp av den 23 juli 2012 om genomförande av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien | 81 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 672/2012 av den 16 juli 2012 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte

1

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 673/2012 av den 23 juli 2012 om genomförande av artikel 32.1 i förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

8

*

Kommissionens förordning (EU) nr 674/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1418/2007 vad gäller export för återvinning av visst avfall till vissa länder som inte ingår i OECD (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens förordning (EU) nr 675/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på kokta ägg med skal (
  1
  )

1

52

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 676/2012 av den 23 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

55

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 677/2012 av den 23 juli 2012 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

57

BESLUT

*

Rådets beslut 2012/420/Gusp av den 23 juli 2012 om ändring av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

59

*

Rådets beslut 2012/421/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

61

*

Rådets beslut 2012/422/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen

67

*

Rådets beslut 2012/423/Gusp av den 23 juli 2012 till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp

74

*

Rådets genomförandebeslut 2012/424/Gusp av den 23 juli 2012 om genomförande av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 672/2012

av den 16 juli 2012

om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina för alla andra företag än de som nämns i artikel 1.2 och i bilaga I till den förordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina för alla andra företag än de som nämns i artikel 1.2 och i bilaga I till den förordningen. Dessa åtgärder kallas nedan de gällande åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

1.2   Begäran

| (2) | Den 27 september 2011 tog kommissionen emot en begäran enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen om undersökning av ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina och om att göra import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia till föremål för registrering, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Malaysia eller inte. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 september 2011 tog kommissionen emot en begäran enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen om undersökning av ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina och om att göra import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia till föremål för registrering, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Malaysia eller inte.

| (3) | Denna begäran ingavs av Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH, fyra unionstillverkare av vissa glasfibervävnader med öppna maskor. |
| --- | --- |

(3)

Denna begäran ingavs av Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., Valmieras stikla šķiedra AS och Vitrulan Technical Textiles GmbH, fyra unionstillverkare av vissa glasfibervävnader med öppna maskor.

| (4) | Begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att det hade skett en väsentlig förändring i handelsmönstret för exporten från Kina och Malaysia till unionen efter att antidumpningsåtgärderna införts, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen av handelsmönstret påstods bero på omlastning i Malaysia av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(4)

Begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att det hade skett en väsentlig förändring i handelsmönstret för exporten från Kina och Malaysia till unionen efter att antidumpningsåtgärderna införts, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen av handelsmönstret påstods bero på omlastning i Malaysia av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina.

| (5) | Av bevisningen framgick vidare att verkningarna av de gällande antidumpningsåtgärderna undergrävdes både i fråga om kvantitet och om pris. Det förelåg dessutom bevisning för att den ökade importen ägde rum till priser som var betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Av bevisningen framgick vidare att verkningarna av de gällande antidumpningsåtgärderna undergrävdes både i fråga om kvantitet och om pris. Det förelåg dessutom bevisning för att den ökade importen ägde rum till priser som var betydligt lägre än det icke-skadevållande pris som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (6) | Slutligen förelåg bevisning för att priserna på vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia dumpades i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(6)

Slutligen förelåg bevisning för att priserna på vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia dumpades i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten under den ursprungliga undersökningen.

1.3   Inledande

| (7) | Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen inledde den en undersökning genom kommissionens förordning (EU) nr 1135/2011 (3) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia. |
| --- | --- |

(7)

Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen inledde den en undersökning genom kommissionens förordning (EU) nr 1135/2011 (3) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia.

1.4   Undersökning

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina och Malaysia, de exporterande tillverkarna i dessa länder, de importörer i unionen som den visste var berörda och unionsindustrin om att undersökningen hade inletts. Den sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina och Malaysia som den kände till eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i skäl 14 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till importörer i unionen. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina och Malaysia, de exporterande tillverkarna i dessa länder, de importörer i unionen som den visste var berörda och unionsindustrin om att undersökningen hade inletts. Den sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina och Malaysia som den kände till eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i skäl 14 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till importörer i unionen. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (9) | Tre exporterande tillverkare i Malaysia och tre icke närstående importörer i unionen gav sig till känna och besvarade frågeformulären. |
| --- | --- |

(9)

Tre exporterande tillverkare i Malaysia och tre icke närstående importörer i unionen gav sig till känna och besvarade frågeformulären.

| (10) | Följande exporterande tillverkare besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem:

  Exporterande tillverkare i Malaysia:







  — | GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor. |
| --- | --- | --- |

(10)

Följande exporterande tillverkare besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem:

Exporterande tillverkare i Malaysia:

—

GFTex Fiberglass Manufacturer Sdn Bhd, Selangor.

| — | Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor. |
| --- | --- |

—

Gold Fiberglass Sdn. Bhd, Selangor.

| — | GRI Fiberglass Industries, Selangor. |
| --- | --- |

—

GRI Fiberglass Industries, Selangor.

1.5   Undersökningsperiod

| (11) | Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 30 september 2011. Uppgifter inhämtades för undersökningsperioden för att bland annat undersöka den påstådda förändringen i handelsmönstret. För referensperioden 1 oktober 2010–30 september 2011 inhämtades mer detaljerade uppgifter för att undersöka ett eventuellt undergrävande av de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna och förekomsten av dumpning. |
| --- | --- |

(11)

Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 till och med den 30 september 2011. Uppgifter inhämtades för undersökningsperioden för att bland annat undersöka den påstådda förändringen i handelsmönstret. För referensperioden 1 oktober 2010–30 september 2011 inhämtades mer detaljerade uppgifter för att undersöka ett eventuellt undergrävande av de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna och förekomsten av dumpning.

2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1   Allmänna överväganden

| (12) | I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen undersöktes förekomsten av kringgående på grundval av en analys i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen, huruvida denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och huruvida det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen undersöktes förekomsten av kringgående på grundval av en analys i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen, huruvida denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och huruvida det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

2.2   Berörd produkt och undersökt produkt

| (13) | Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen: Glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00. |
| --- | --- |

(13)

Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen: Glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00.

| (14) | Den produkt som undersöks är samma som den som definieras i föregående skäl, men avsänd från Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Malaysia eller inte. |
| --- | --- |

(14)

Den produkt som undersöks är samma som den som definieras i föregående skäl, men avsänd från Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Malaysia eller inte.

| (15) | Av undersökningen framgick att de glasfibervävnader med öppna maskor som anges ovan och som exporteras till unionen från Kina och de som sänds till unionen från Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Av undersökningen framgick att de glasfibervävnader med öppna maskor som anges ovan och som exporteras till unionen från Kina och de som sänds till unionen från Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Grad av samarbetsvilja och fastställande av handelsvolymer

| (16) | Såsom anges i skäl 10 lämnade tre exporterande tillverkare i Malaysia in besvarade frågeformulär. |
| --- | --- |

(16)

Såsom anges i skäl 10 lämnade tre exporterande tillverkare i Malaysia in besvarade frågeformulär.

| (17) | Kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dessa tre exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(17)

Kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dessa tre exporterande tillverkare.

| (18) | De tre exporterande tillverkarna i Malaysia stod enligt Comext (4) för 75 % av den totala exporten av den undersökta produkten från Malaysia till unionen under referensperioden. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext. |
| --- | --- |

(18)

De tre exporterande tillverkarna i Malaysia stod enligt Comext (4) för 75 % av den totala exporten av den undersökta produkten från Malaysia till unionen under referensperioden. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext.

| (19) | En av de tre malaysiska exporterande tillverkarna slutade samarbeta efter kontrollbesökets första dag och artikel 18 i grundförordningen tillämpades därför. |
| --- | --- |

(19)

En av de tre malaysiska exporterande tillverkarna slutade samarbeta efter kontrollbesökets första dag och artikel 18 i grundförordningen tillämpades därför.

| (20) | Också för de två andra malaysiska företagen fann kommissionen det motiverat att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningen på de grunder som anges i skälen 34 och 52–59. |
| --- | --- |

(20)

Också för de två andra malaysiska företagen fann kommissionen det motiverat att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningen på de grunder som anges i skälen 34 och 52–59.

| (21) | Inga av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade. Därför måste resultaten när det gäller importen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor till unionen från Kina och exporten av den berörda produkten från Kina till Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Malaysia. Uppgifterna kontrollerades också mot detaljerade import- och exportuppgifter som lämnats av Malaysias tullmyndigheter. |
| --- | --- |

(21)

Inga av de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade. Därför måste resultaten när det gäller importen av vissa glasfibervävnader med öppna maskor till unionen från Kina och exporten av den berörda produkten från Kina till Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Malaysia. Uppgifterna kontrollerades också mot detaljerade import- och exportuppgifter som lämnats av Malaysias tullmyndigheter.

| (22) | Importvolymen enligt den malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. På grundval av uppgifter från Comext och uppgifterna från de tre malaysiska exporterande tillverkarna kunde det fastställas att en väsentlig del av denna importvolym omfattade den berörda produkten. Dessa uppgifter kunde följaktligen användas för att fastställa att det skett en förändring i handelsmönstret. |
| --- | --- |

(22)

Importvolymen enligt den malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. På grundval av uppgifter från Comext och uppgifterna från de tre malaysiska exporterande tillverkarna kunde det fastställas att en väsentlig del av denna importvolym omfattade den berörda produkten. Dessa uppgifter kunde följaktligen användas för att fastställa att det skett en förändring i handelsmönstret.

2.4   Förändring i handelsmönstret

| (23) | Importen av den berörda produkten till unionen från Kina minskade kraftigt efter införandet av de provisoriska åtgärderna i februari 2011 (5) och de slutgiltiga åtgärderna som ålades i augusti 2011 (enligt den ursprungliga förordningen). |
| --- | --- |

(23)

Importen av den berörda produkten till unionen från Kina minskade kraftigt efter införandet av de provisoriska åtgärderna i februari 2011 (5) och de slutgiltiga åtgärderna som ålades i augusti 2011 (enligt den ursprungliga förordningen).

| (24) | I gengäld ökade den totala exporten av den undersökta produkten från Malaysia till unionen väsentligt under 2011. Enligt uppgifter från Comext steg exporten från Malaysia till unionen markant det sista året, medan den hade varit obetydlig under de föregående åren. Denna utvecklingstendens bekräftas också av motsvarande statistik från Malaysia över export av glasfibervävnader till unionen från Malaysia. |
| --- | --- |

(24)

I gengäld ökade den totala exporten av den undersökta produkten från Malaysia till unionen väsentligt under 2011. Enligt uppgifter från Comext steg exporten från Malaysia till unionen markant det sista året, medan den hade varit obetydlig under de föregående åren. Denna utvecklingstendens bekräftas också av motsvarande statistik från Malaysia över export av glasfibervävnader till unionen från Malaysia.

| (25) | Tabell 1 visar mängden import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina och Malaysia till unionen mellan den 1 januari 2008 och den 30 september 2011.









  Importvolymer i miljoner m2 | 2008 | 2009 | 2010 | 1.10.2010–30.9.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 307,82 | 294,98 | 383,76 | 282,03 |
| Malaysia | 0,02 | 0,04 | 0,02 | 76,10 |
| Källa: Statistik från Comext. |

(25)

Tabell 1 visar mängden import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina och Malaysia till unionen mellan den 1 januari 2008 och den 30 september 2011.

Importvolymer i miljoner m2

2008

2009

2010

1.10.2010–30.9.2011

Kina

307,82

294,98

383,76

282,03

Malaysia

0,02

0,04

0,02

76,10

Källa: Statistik från Comext.

| (26) | Ovanstående uppgifter visar tydligt att importen från Malaysia till unionen var obetydlig 2008–2010. Under 2011, efter att åtgärderna införts, sköt importen emellertid plötsligt i höjden och ersatte i viss utsträckning exporten från Kina till unionsmarknaden i fråga om volym. Kinas export till unionen har dessutom minskat väsentligt (26 %) sedan de gällande åtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(26)

Ovanstående uppgifter visar tydligt att importen från Malaysia till unionen var obetydlig 2008–2010. Under 2011, efter att åtgärderna införts, sköt importen emellertid plötsligt i höjden och ersatte i viss utsträckning exporten från Kina till unionsmarknaden i fråga om volym. Kinas export till unionen har dessutom minskat väsentligt (26 %) sedan de gällande åtgärderna infördes.

| (27) | En kraftig ökning av exporten av glasfibervävnader med öppna maskor kan även observeras från Kina till Malaysia under samma period. Från en relativt obetydlig mängd 2008 (4,65 miljoner m2) ökade exporten till 32,78 miljoner m2 under referensperioden. Denna utvecklingstendens bekräftas också av motsvarande statistik från Malaysia över import av glasfibervävnader med öppna maskor till Malaysia från Kina.

  Tabell 2


  Export av glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia 1 januari 2008–30 september 2011 | 2008 | 2009 | 2010 | 1.10.2010–30.9.2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mängd
  (i miljoner m2) | 4,65 | 5,78 | 5,94 | 32,78 |
| Årlig förändring (i %) | | 24 % | 2,8 % | 452 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 124 | 128 | 705 |
| Källa: Kinesisk statistik. |

(27)

En kraftig ökning av exporten av glasfibervävnader med öppna maskor kan även observeras från Kina till Malaysia under samma period. Från en relativt obetydlig mängd 2008 (4,65 miljoner m2) ökade exporten till 32,78 miljoner m2 under referensperioden. Denna utvecklingstendens bekräftas också av motsvarande statistik från Malaysia över import av glasfibervävnader med öppna maskor till Malaysia från Kina.

Tabell 2

Export av glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia 1 januari 2008–30 september 2011

2008

2009

2010

1.10.2010–30.9.2011

Mängd

(i miljoner m2)

4,65

5,78

5,94

32,78

Årlig förändring (i %)

24 %

2,8 %

452 %

Index (2008 = 100)

100

124

128

705

Källa: Kinesisk statistik.

| (28) | För att fastställa tendensen i handelsflödet med vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. På grundval av uppgifter från Comext och uppgifterna från de tre malaysiska exportörer som samarbetat inledningsvis kunde det fastställas att en väsentlig del omfattade den berörda produkten. Dessa uppgifter kunde därför tas i beaktande. |
| --- | --- |

(28)

För att fastställa tendensen i handelsflödet med vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. På grundval av uppgifter från Comext och uppgifterna från de tre malaysiska exportörer som samarbetat inledningsvis kunde det fastställas att en väsentlig del omfattade den berörda produkten. Dessa uppgifter kunde därför tas i beaktande.

| (29) | Tabellerna 1 och 2 visar tydligt att den kraftiga nedgången i Kinas export av glasfibervävnader med öppna maskor till unionen följdes av en väsentlig ökning av Kinas export av glasfibervävnader med öppna maskor till Malaysia, som i sin tur följdes av en kraftig ökning av Malaysias export av glasfibervävnader med öppna maskor till unionen under undersökningsperioden. Undersökningen visade också att ytterligare mängder glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia vid importen till Malaysia felaktigt deklarerades enligt andra tulltaxenummer än de som omfattades av undersökningen. Enligt importdeklarationen deklarerades dessa ytterligare mängder med tulltaxenumren 7019 11 000 och 7019 40 000. |
| --- | --- |

(29)

Tabellerna 1 och 2 visar tydligt att den kraftiga nedgången i Kinas export av glasfibervävnader med öppna maskor till unionen följdes av en väsentlig ökning av Kinas export av glasfibervävnader med öppna maskor till Malaysia, som i sin tur följdes av en kraftig ökning av Malaysias export av glasfibervävnader med öppna maskor till unionen under undersökningsperioden. Undersökningen visade också att ytterligare mängder glasfibervävnader med öppna maskor från Kina till Malaysia vid importen till Malaysia felaktigt deklarerades enligt andra tulltaxenummer än de som omfattades av undersökningen. Enligt importdeklarationen deklarerades dessa ytterligare mängder med tulltaxenumren 7019 11 000 och 7019 40 000.

| (30) | De tre företag som samarbetat inledningsvis etablerades mellan november 2010 och mars 2011, men de inledde inte sin tillverkning och export till unionen förrän efter att de provisoriska åtgärderna införts i februari 2011. Före februari 2011 förekom ingen tillverkning av glasfibervävnader med öppna maskor i Malaysia. |
| --- | --- |

(30)

De tre företag som samarbetat inledningsvis etablerades mellan november 2010 och mars 2011, men de inledde inte sin tillverkning och export till unionen förrän efter att de provisoriska åtgärderna införts i februari 2011. Före februari 2011 förekom ingen tillverkning av glasfibervävnader med öppna maskor i Malaysia.

2.5   Slutsats om förändringen i handelsmönstret

| (31) | Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen och den samtidiga ökningen av exporten från Malaysia till unionen och av exporten från Kina till Malaysia efter att provisoriska åtgärder hade införts i februari 2011 och slutgiltiga åtgärder i augusti 2011, utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan. |
| --- | --- |

(31)

Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen och den samtidiga ökningen av exporten från Malaysia till unionen och av exporten från Kina till Malaysia efter att provisoriska åtgärder hade införts i februari 2011 och slutgiltiga åtgärder i augusti 2011, utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan.

2.6   Typ av kringgående

| (32) | Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställs i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Enligt artikel 13.1 i grundförordningen måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställs i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.

| (33) | De inledningsvis samarbetsvilliga malaysiska företagens deklarerade export uppgick till ca 75 % av den totala exporten från Malaysia till unionen. Den återstående exporten kan tillskrivas malaysiska tillverkare som inte har samarbetat i undersökningen eller omlastning. En av de samarbetsvilliga importörerna i unionen köpte glasfibervävnader med öppna maskor från en malaysisk exportör som inte samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(33)

De inledningsvis samarbetsvilliga malaysiska företagens deklarerade export uppgick till ca 75 % av den totala exporten från Malaysia till unionen. Den återstående exporten kan tillskrivas malaysiska tillverkare som inte har samarbetat i undersökningen eller omlastning. En av de samarbetsvilliga importörerna i unionen köpte glasfibervävnader med öppna maskor från en malaysisk exportör som inte samarbetade i undersökningen.

| (34) | Såsom anges i skälen 52–59 underrättades de tre inledningsvis samarbetsvilliga företagen på plats om att artikel 18 i grundförordningen eventuellt skulle komma att tillämpas på dem eftersom det konstaterades att de hade lämnat vilseledande uppgifter. Det fanns bland annat sådant som tydde på att två av de tillverkare som samarbetat inledningsvis hade dolt att det fanns en förbindelse dem emellan. Företagen hade dessutom förfalskat och ändrat handlingar såsom kontoutdrag. Det råder dessutom tvivel om huruvida vissa av deras inköpsfakturor och intyg om bankbetalningar är äkta. Två av dem kunde inte visa varifrån de fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen. Slutligen kunde varor, enligt uppgifter som de malaysiska myndigheterna erhållit, få ursprungsintyg när de exporterades om varuklassificeringen ändrats mellan importen av de råvaror som använts i produktionsprocessen och exporten av slutprodukten. Vid kontrollbesöken fann kommissionen belägg för att vissa mängder glasfibervävnader med öppna maskor från Kina skulle ha deklarerats felaktigt enligt tulltaxenummer som inte omfattades av undersökningen då de importerades till Malaysia, men att de vid exporten till unionen klassificerades enligt de två KN-nummer som omfattades av undersökningen. Detta förklarar de ytterligare mängder glasfibervävnader med öppna maskor som exporterats från Malaysia till unionen vilket bekräftas av de slutsatser om förändringen i handelsmönstret som beskrivs i skäl 29. |
| --- | --- |

(34)

Såsom anges i skälen 52–59 underrättades de tre inledningsvis samarbetsvilliga företagen på plats om att artikel 18 i grundförordningen eventuellt skulle komma att tillämpas på dem eftersom det konstaterades att de hade lämnat vilseledande uppgifter. Det fanns bland annat sådant som tydde på att två av de tillverkare som samarbetat inledningsvis hade dolt att det fanns en förbindelse dem emellan. Företagen hade dessutom förfalskat och ändrat handlingar såsom kontoutdrag. Det råder dessutom tvivel om huruvida vissa av deras inköpsfakturor och intyg om bankbetalningar är äkta. Två av dem kunde inte visa varifrån de fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen. Slutligen kunde varor, enligt uppgifter som de malaysiska myndigheterna erhållit, få ursprungsintyg när de exporterades om varuklassificeringen ändrats mellan importen av de råvaror som använts i produktionsprocessen och exporten av slutprodukten. Vid kontrollbesöken fann kommissionen belägg för att vissa mängder glasfibervävnader med öppna maskor från Kina skulle ha deklarerats felaktigt enligt tulltaxenummer som inte omfattades av undersökningen då de importerades till Malaysia, men att de vid exporten till unionen klassificerades enligt de två KN-nummer som omfattades av undersökningen. Detta förklarar de ytterligare mängder glasfibervävnader med öppna maskor som exporterats från Malaysia till unionen vilket bekräftas av de slutsatser om förändringen i handelsmönstret som beskrivs i skäl 29.

| (35) | Förekomsten av omlastning av varor med kinesiskt ursprung via Malaysia bekräftas således. |
| --- | --- |

(35)

Förekomsten av omlastning av varor med kinesiskt ursprung via Malaysia bekräftas således.

| (36) | Eftersom artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga företag kunde det inte fastställas huruvida de är inblandade i sammanställningsverksamhet. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga företag kunde det inte fastställas huruvida de är inblandade i sammanställningsverksamhet.

2.7   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen

| (37) | Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika de gällande åtgärderna beträffande vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina. Inga andra faktorer utom tullen konstaterades föreligga som kunde anses uppväga kostnaderna för omlastning, särskilt kostnader för transport och omlastning, av den berörda produkten från Kina via Malaysia. |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika de gällande åtgärderna beträffande vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina. Inga andra faktorer utom tullen konstaterades föreligga som kunde anses uppväga kostnaderna för omlastning, särskilt kostnader för transport och omlastning, av den berörda produkten från Kina via Malaysia.

2.8   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar

| (38) | För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om exportkvantiteter och exportpriser för de tre inledningsvis samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, för vilka artikel 18 i grundförordningen tillämpades, och de icke samarbetsvilliga företagen. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för tillverkarna i unionen i skäl 74 i den ursprungliga förordningen. |
| --- | --- |

(38)

För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om exportkvantiteter och exportpriser för de tre inledningsvis samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, för vilka artikel 18 i grundförordningen tillämpades, och de icke samarbetsvilliga företagen. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för tillverkarna i unionen i skäl 74 i den ursprungliga förordningen.

| (39) | Ökningen av importen från Malaysia till unionen från 20 000 m2 under 2010 till 76 miljoner m2 under perioden april–september 2011 ansågs betydande i fråga om kvantitet. |
| --- | --- |

(39)

Ökningen av importen från Malaysia till unionen från 20 000 m2 under 2010 till 76 miljoner m2 under perioden april–september 2011 ansågs betydande i fråga om kvantitet.

| (40) | Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen och det vägda genomsnittliga exportpriset (efter justeringar för kostnader efter import och kvalitetsanpassningar som fastställts i den ursprungliga undersökningen) avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Följaktligen drogs slutsatsen att de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävs i fråga om både kvantitet och pris. |
| --- | --- |

(40)

Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i den ursprungliga förordningen och det vägda genomsnittliga exportpriset (efter justeringar för kostnader efter import och kvalitetsanpassningar som fastställts i den ursprungliga undersökningen) avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Följaktligen drogs slutsatsen att de gällande åtgärdernas positiva verkningar undergrävs i fråga om både kvantitet och pris.

2.9   Belägg för dumpning

| (41) | Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för de likadana produkterna. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för de likadana produkterna.

| (42) | I den ursprungliga förordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Kanada, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen ansågs det lämpligt att använda det normalvärde som tidigare fastställts i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(42)

I den ursprungliga förordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Kanada, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen ansågs det lämpligt att använda det normalvärde som tidigare fastställts i den ursprungliga undersökningen.

| (43) | Exportpriserna från Malaysia grundade sig på tillgängliga uppgifter, dvs. det genomsnittliga exportpriset på vissa glasfibervävnader med öppna maskor under referensperioden enligt uppgifterna i Comext. Detta berodde på att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga exportörer. Deras uppgifter kunde med andra ord inte användas för att fastställa exportpriserna. |
| --- | --- |

(43)

Exportpriserna från Malaysia grundade sig på tillgängliga uppgifter, dvs. det genomsnittliga exportpriset på vissa glasfibervävnader med öppna maskor under referensperioden enligt uppgifterna i Comext. Detta berodde på att artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga exportörer. Deras uppgifter kunde med andra ord inte användas för att fastställa exportpriserna.

| (44) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes därför för olikheter i transport- och försäkringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader och bankavgifter. Eftersom artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga tillverkare måste justeringarna göras utifrån bästa tillgängliga uppgifter. Justeringarna baserades på en andel som beräknats som skillnaden mellan det sammanlagda cif-värdet och det sammanlagda värdet fritt fabrik på samtliga transaktioner som de tre malaysiska tillverkarna redovisat under referensperioden. |
| --- | --- |

(44)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes därför för olikheter i transport- och försäkringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader och bankavgifter. Eftersom artikel 18 i grundförordningen tillämpades på samtliga tre inledningsvis samarbetsvilliga tillverkare måste justeringarna göras utifrån bästa tillgängliga uppgifter. Justeringarna baserades på en andel som beräknats som skillnaden mellan det sammanlagda cif-värdet och det sammanlagda värdet fritt fabrik på samtliga transaktioner som de tre malaysiska tillverkarna redovisat under referensperioden.

| (45) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga förordningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under referensperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i den ursprungliga förordningen jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under referensperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (46) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom. |
| --- | --- |

(46)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.

3.   ÅTGÄRDER

| (47) | Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Malaysia i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Med hänsyn till det ovanstående drogs slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning via Malaysia i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

| (48) | I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte. |
| --- | --- |

(48)

I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina därför utvidgas till att omfatta import av samma produkt som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte.

| (49) | Med tanke på den bristande samarbetsviljan i denna undersökning bör de åtgärder som utvidgas vara de som fastställs i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 för ”övriga företag”, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på nettopriset fritt unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på den bristande samarbetsviljan i denna undersökning bör de åtgärder som utvidgas vara de som fastställs i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 för ”övriga företag”, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 62,9 % på nettopriset fritt unionens gräns, före tull.

| (50) | I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av vissa glasfibervävnader med öppna maskor som avsänts från Malaysia.

4.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

| (51) | De tre företag i Malaysia som besvarade frågeformuläret ansökte om befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

De tre företag i Malaysia som besvarade frågeformuläret ansökte om befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.

| (52) | Såsom anges i skäl 19 slutade ett av företagen samarbeta efter kontrollbesökets första dag. Även under den enda dag som kontrollen varade var samarbetet otillräckligt. Bland annat kunde företaget inte förete flertalet av de verifikationer som begärdes, t.ex. produktions- och lagerinformation samt energiräkningar. Det fanns bara ytterst små mängder råvaror i företagets anläggning, vilket inte stämmer överens med de redovisade produktionsnivåerna, och det fanns inga färdiga varor på lagret. Dessutom hade de inköpsfakturor som visades upp samma format som ett fakturablock med förtryckta nummer som fanns i företagets lokaler. Denna likhet antydde att företagets inköpsfakturor kanske inte var äkta. Vidare fanns det belägg som tydde på att företaget hade dolt sin förbindelse med en annan malaysisk exportör som också samarbetade i undersökningen. Mer specifikt fann kommissionen hos det förstnämnda företaget handlingar med koppling till den andra malaysiska tillverkare som inledningsvis samarbetade, men företagen hade inte talat om att de stod i förbindelse med varandra. |
| --- | --- |

(52)

Såsom anges i skäl 19 slutade ett av företagen samarbeta efter kontrollbesökets första dag. Även under den enda dag som kontrollen varade var samarbetet otillräckligt. Bland annat kunde företaget inte förete flertalet av de verifikationer som begärdes, t.ex. produktions- och lagerinformation samt energiräkningar. Det fanns bara ytterst små mängder råvaror i företagets anläggning, vilket inte stämmer överens med de redovisade produktionsnivåerna, och det fanns inga färdiga varor på lagret. Dessutom hade de inköpsfakturor som visades upp samma format som ett fakturablock med förtryckta nummer som fanns i företagets lokaler. Denna likhet antydde att företagets inköpsfakturor kanske inte var äkta. Vidare fanns det belägg som tydde på att företaget hade dolt sin förbindelse med en annan malaysisk exportör som också samarbetade i undersökningen. Mer specifikt fann kommissionen hos det förstnämnda företaget handlingar med koppling till den andra malaysiska tillverkare som inledningsvis samarbetade, men företagen hade inte talat om att de stod i förbindelse med varandra.

| (53) | I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. Företaget lämnade inga synpunkter, så i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(53)

I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. Företaget lämnade inga synpunkter, så i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter.

| (54) | Det andra företaget samarbetade inte heller i tillräcklig utsträckning vid kontrollbesöket. Företaget vägrade vid flera tillfällen att ge tillgång till väsentliga uppgifter såsom produktions- och lagerbokföring. Det fanns bara ytterst små mängder råvaror i företagets anläggning jämfört med de redovisade produktionsnivåerna och lagret av färdiga varor. Företaget kunde inte styrka varifrån det fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen. |
| --- | --- |

(54)

Det andra företaget samarbetade inte heller i tillräcklig utsträckning vid kontrollbesöket. Företaget vägrade vid flera tillfällen att ge tillgång till väsentliga uppgifter såsom produktions- och lagerbokföring. Det fanns bara ytterst små mängder råvaror i företagets anläggning jämfört med de redovisade produktionsnivåerna och lagret av färdiga varor. Företaget kunde inte styrka varifrån det fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen.

| (55) | I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. I sina synpunkter hävdade företaget att de tre dagar som planerats för kontrollbesöket var kort tid och inte räckte för att företaget skulle kunna tillhandahålla alla uppgifter och handlingar som utredarna begärde. Företaget medgav också att det flera gånger hade vägrat att lämna ut uppgifter till utredarna och bekräftade dessutom att de personer som företrädde företaget vid kontrollbesöket för det mesta måste begära tillåtelse från ledningen innan de kunde ge utredarna tillgång till uppgifter. Företaget medgav att företagets företrädare inte hade något att göra med bokföringen och bekräftade att företagets ledning inte deltog eftersom den sade sig vara upptagen med annat. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. I sina synpunkter hävdade företaget att de tre dagar som planerats för kontrollbesöket var kort tid och inte räckte för att företaget skulle kunna tillhandahålla alla uppgifter och handlingar som utredarna begärde. Företaget medgav också att det flera gånger hade vägrat att lämna ut uppgifter till utredarna och bekräftade dessutom att de personer som företrädde företaget vid kontrollbesöket för det mesta måste begära tillåtelse från ledningen innan de kunde ge utredarna tillgång till uppgifter. Företaget medgav att företagets företrädare inte hade något att göra med bokföringen och bekräftade att företagets ledning inte deltog eftersom den sade sig vara upptagen med annat.

| (56) | Företagets förklaringar bekräftar slutsatsen att det i hög grad hade satt käppar i hjulet för undersökningen. Företaget hade långt i förväg underrättats om när kontrollbesöket skulle äga rum och hade godtagit datumen. Trots att exporten till unionen är företagets huvudsakliga verksamhet var företagsledningen inte på plats. Under kontrollbesöket förekom avsiktliga och omotiverade fördröjningar med att tillhandahålla de begärda uppgifterna och handlingarna, och det faktum att utredarna inte fick tillgång till uppgifterna förorsakade ytterligare förseningar och gjorde det svårt att slutföra kontrollen inom den tid som avsatts. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(56)

Företagets förklaringar bekräftar slutsatsen att det i hög grad hade satt käppar i hjulet för undersökningen. Företaget hade långt i förväg underrättats om när kontrollbesöket skulle äga rum och hade godtagit datumen. Trots att exporten till unionen är företagets huvudsakliga verksamhet var företagsledningen inte på plats. Under kontrollbesöket förekom avsiktliga och omotiverade fördröjningar med att tillhandahålla de begärda uppgifterna och handlingarna, och det faktum att utredarna inte fick tillgång till uppgifterna förorsakade ytterligare förseningar och gjorde det svårt att slutföra kontrollen inom den tid som avsatts. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter.

| (57) | Det tredje företagets samarbete under kontrollbesöket var otillräckligt och företaget lämnade dessutom vilseledande uppgifter. Det framkom att företaget hade förfalskat kontoutdrag och att det inte kunde bevisa att dess intyg om bankbetalningar var äkta. Företagets räkenskaper ansågs inte vara tillförlitliga eftersom de i flera hänseenden skilde sig avsevärt från dess ingående och utgående balans. Det fanns bara små mängder råvaror i lager jämfört med de redovisade produktionsnivåerna och lagret av färdiga varor. Företaget kunde inte styrka varifrån det fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen. Dessutom fanns det belägg som tydde på att företaget hade dolt sin förbindelse med den första malaysiska exportören eftersom vissa handlingar som tillhörde det tredje företaget återfanns hos det första företaget. |
| --- | --- |

(57)

Det tredje företagets samarbete under kontrollbesöket var otillräckligt och företaget lämnade dessutom vilseledande uppgifter. Det framkom att företaget hade förfalskat kontoutdrag och att det inte kunde bevisa att dess intyg om bankbetalningar var äkta. Företagets räkenskaper ansågs inte vara tillförlitliga eftersom de i flera hänseenden skilde sig avsevärt från dess ingående och utgående balans. Det fanns bara små mängder råvaror i lager jämfört med de redovisade produktionsnivåerna och lagret av färdiga varor. Företaget kunde inte styrka varifrån det fick de råvaror som användes för tillverkningen av de glasfibervävnader med öppna maskor som exporterades till unionen. Dessutom fanns det belägg som tydde på att företaget hade dolt sin förbindelse med den första malaysiska exportören eftersom vissa handlingar som tillhörde det tredje företaget återfanns hos det första företaget.

| (58) | I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget också om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. I sina synpunkter hävdade företaget att det inte hade någon erfarenhet av detta slags kontrollbesök, vilket det anser skulle förklara de påtalade bristerna. Vidare hävdade företaget att det var försiktigt med de handlingar som utredarna begärt och fått tillgång till, särskilt kontoutdragen och betalningsbevisen, eftersom de malaysiska myndigheterna inte officiellt hade underrättat dem om vilka utredarna var. Företaget medgav emellertid att dess personal hade ändrat innehållet i kontoutdragen, men att det enligt egen utsago hade gjorts av oro för att innehållet i handlingarna eller sekretessbelagda uppgifter skulle läcka ut och av oro för sabotage. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen underrättades företaget också om att kommissionen avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det gavs tillfälle att lämna synpunkter inom en viss tid. I sina synpunkter hävdade företaget att det inte hade någon erfarenhet av detta slags kontrollbesök, vilket det anser skulle förklara de påtalade bristerna. Vidare hävdade företaget att det var försiktigt med de handlingar som utredarna begärt och fått tillgång till, särskilt kontoutdragen och betalningsbevisen, eftersom de malaysiska myndigheterna inte officiellt hade underrättat dem om vilka utredarna var. Företaget medgav emellertid att dess personal hade ändrat innehållet i kontoutdragen, men att det enligt egen utsago hade gjorts av oro för att innehållet i handlingarna eller sekretessbelagda uppgifter skulle läcka ut och av oro för sabotage.

| (59) | De ytterligare förklaringar som företaget lämnade var inte sådana att de skulle ändra slutsatsen att företaget hade lämnat vilseledande uppgifter under undersökningens gång. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

De ytterligare förklaringar som företaget lämnade var inte sådana att de skulle ändra slutsatsen att företaget hade lämnat vilseledande uppgifter under undersökningens gång. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter.

| (60) | Mot bakgrund av slutsatserna om en förändring i handelsmönstret och omlastning i skälen 31 och 35, och med beaktande av de vilseledande uppgifternas karaktär enligt skälen 52–59, kunde dessa tre företags ansökningar om befrielse i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen inte beviljas. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av slutsatserna om en förändring i handelsmönstret och omlastning i skälen 31 och 35, och med beaktande av de vilseledande uppgifternas karaktär enligt skälen 52–59, kunde dessa tre företags ansökningar om befrielse i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen inte beviljas.

| (61) | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 i grundförordningen kommer andra tillverkare i Malaysia som inte gav sig till känna i detta förfarande och inte exporterade den undersökta produkten till unionen under referensperioden, och som har för avsikt att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen, att uppmanas att besvara ett frågeformulär för att kommissionen ska kunna överväga om befrielse kan beviljas. Befrielse från tull kan beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för att företaget kommer att fortsätta att tillämpa metoder för vilka det inte finns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering, samt av bevisningen för dumpning. Kommissionen gör i regel även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse från tullen bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och försäljning. |
| --- | --- |

(61)

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.3 i grundförordningen kommer andra tillverkare i Malaysia som inte gav sig till känna i detta förfarande och inte exporterade den undersökta produkten till unionen under referensperioden, och som har för avsikt att ansöka om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen, att uppmanas att besvara ett frågeformulär för att kommissionen ska kunna överväga om befrielse kan beviljas. Befrielse från tull kan beviljas efter en bedömning av marknadssituationen för den berörda produkten, produktionskapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, inköp och försäljning, sannolikheten för att företaget kommer att fortsätta att tillämpa metoder för vilka det inte finns någon tillräcklig grund eller ekonomisk motivering, samt av bevisningen för dumpning. Kommissionen gör i regel även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse från tullen bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning och försäljning.

| (62) | I det fall en befrielse är berättigad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att de gällande utvidgade åtgärderna ändras. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas. |
| --- | --- |

(62)

I det fall en befrielse är berättigad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att de gällande utvidgade åtgärderna ändras. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas.

5.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (63) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter har beaktats. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(63)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter har beaktats. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

| (64) | En samarbetsvillig importör frågade om man kunde överväga att tillämpa olika tullsatser på registrerad import av glasfibervävnader med öppna maskor för importörer som samarbetade under förfarandet och de som inte gjorde det. Begäran avslogs eftersom det i grundförordningen inte finns något stöd för en sådan åtskillnad. |
| --- | --- |

(64)

En samarbetsvillig importör frågade om man kunde överväga att tillämpa olika tullsatser på registrerad import av glasfibervävnader med öppna maskor för importörer som samarbetade under förfarandet och de som inte gjorde det. Begäran avslogs eftersom det i grundförordningen inte finns något stöd för en sådan åtskillnad.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull för ”övriga företag” som enligt artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 ska tillämpas på import av glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, med ursprung i Kina, utvidgas härmed till att även omfatta import av glasfibervävnader med öppna maskor med en cellstorlek på mer än 1,8 mm i både längd och bredd och med en vikt på mer än 35 g/m2, med undantag av fiberglasskivor, som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7019 51 00 och ex 7019 59 00 (Taric-nummer 7019510011 och 7019590011).

2.   Den tull som utvidgas genom punkt 1 ska tas ut på import som avsänts från Malaysia, oavsett om dess deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 1135/2011 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009.

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 ska göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax + 32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax + 32 22956505

2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 791/2011 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.

Artikel 3

Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EU) nr 1135/2011.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2012.

På rådets vägnar

S. ALETRARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 204, 9.8.2011, s. 1.

2

(3)  EUT L 292, 10.11.2011, s. 4.

3

(4)  Comext är Eurostats databas över utrikeshandelsstatistik.

4

(5)  EUT L 43, 17.2.2011, s. 9.

5

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/8

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 673/2012

av den 23 juli 2012

om genomförande av artikel 32.1 i förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förordning (EU) nr 36/2012 (1), särskilt artikel 32.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 januari 2012 antog rådet förordning (EU) nr 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 januari 2012 antog rådet förordning (EU) nr 36/2012.

| (2) | Med tanke på den allvarliga situationen i Syrien och i enlighet med rådets genomförandebeslut 2012/424/Gusp av den 23 juli 2012 om genomförande av rådets beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (2), bör ytterligare personer och enheter föras upp på förteckningen över fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga II till förordning (EU) nr 36/2012. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på den allvarliga situationen i Syrien och i enlighet med rådets genomförandebeslut 2012/424/Gusp av den 23 juli 2012 om genomförande av rådets beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (2), bör ytterligare personer och enheter föras upp på förteckningen över fysiska och juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga II till förordning (EU) nr 36/2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer och enheter som förtecknas i bilagan till denna förordning ska läggas till på förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 36/2012.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

1

(2)  Se sidan 81 i detta nummer av EUT.

2

---

BILAGA

Personer och enheter som avses i artikel 1

Personer

| | Namn | Identifierings-information | Skäl | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brigadgeneral
  Sha’afiq Masa | | Chef för gren 215 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. Deltar i förtrycket mot civila. | 24.7.2012 |
| 2. | Brigadgeneral
  Burhan Qadour | | Chef för gren 291 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 3. | Brigadgeneral
  Salah Hamad | | Biträdande chef för gren 291 vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 4. | Brigadgeneral Muhammad
  (eller: Mohammed) Khallouf (alias Abou Ezzat) | | Chef för gren 235, känd som "Palestina" (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst, som spelar en central roll i arméns repressiva åtgärder. Deltar direkt i förtrycket mot oppositionella. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 5. | Generalmajor Riad al-Ahmed | | Chef för Latakia-grenen vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr och avrättningar av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 6. | Brigadgeneral
  Abdul Salam Fajr Mahmoud | | Chef för Bab Touma-grenen (Damaskus) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 7. | Brigadgeneral
  Jawdat al-Ahmed | | Chef för Homs-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 8. | Överste
  Qusay Mihoub | | Chef för Dara-grenen (utsändes från Damaskus till Dara i början av demonstrationerna i denna stad) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 9. | Överste
  Suhail Al-Abdullah | | Chef för Latakia-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 10. | Brigadgeneral
  Khudr Khudr | | Chef för Latakia-grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 11. | Brigadgeneral
  Ibrahim Ma’ala | | Chef för gren 285 (Damaskus) vid den allmänna underrättelsetjänsten (ersatte brigadgeneral Hussam Fendi i slutet av 2011). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 12. | Brigadgeneral
  Firas Al-Hamed | | Chef för gren 318 (Homs) vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 13. | Brigadgeneral
  Hussam Luqa | | Chef för Homs-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (efterträdde brigadgeneral Nasr al-Ali). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 14. | Brigadgeneral
  Taha Taha | | Ansvarig för Latakia-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 15. | Brigadgeneral
  Nasr al-Ali | | Ansvarig för Dara-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (f.d. chef för Homs-grenen). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 16. | Bassel Bilal | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 17. | Ahmad Kafan | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 18. | Bassam al-Misri | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 19. | Ahmed al-Jarroucheh | Födelsedatum: 1957 | Chef för den externa grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten (gren 279). I denna egenskap är han ansvarig för den allmänna underrättelsetjänstens verksamhet vid de syriska ambassaderna. Han deltar direkt i de syriska myndigheternas förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet. | 24.7.2012 |
| 20. | Michel Kassouha
  (alias Ahmed Salem, alias Ahmed Salem Hassan) | Födelsedatum: 1 februari 1948 | Medlem av syriska säkerhetstjänsten sedan början av 1970-talet och inblandad i kampen mot oppositionella i Frankrike och Tyskland. Han ansvarar sedan mars 2006 för förbindelser vid gren 273 vid Syriens allmänna underrättelsetjänst. Han har en bakgrund som nära förbunden med chefen för allmänna underrättelsetjänsten, Ali Mamlouk, en av regimens högsta säkerhetschefer, som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder sedan den 9 maj 2011. Han stöder direkt regimens förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet. | 24.7.2012 |
| 21. | General Ghassan Jaoudat Ismail | Födelsedatum: 1960
  Ursprungsort: Derikich, Tartous-regionen. | Ansvarig för insatsgrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst, vilken i samarbete med grenen för specialoperationer leder elittrupperna inom flygvapnets underrättelsetjänst, som spelar en viktig roll i regimens förtryck. Därigenom är Ghassan Joudat en av de militära ledare som är direkt ansvariga för regimens förtryck av oppositionella. | 24.7.2012 |
| 22. | General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi, alias Ammar Aachi, alias Amer Ashi) | | Har examen från krigsskolan i Aleppo, är chef för underrättelsegrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst (sedan 2012), nära förbunden med Dawud Rajiha, Syriens försvarsminister. Genom sin befattning vid flygvapnets underrättelsetjänst är Amer al-Achi inblandad i förtrycket av den syriska oppositionen. | 24.7.2012 |
| 23. | General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser) | Födelsedatum: omkring 1964 | Nära förbunden med Mahir al-Asad, yngre bror till presidenten. Han har framför allt varit verksam inom det republikanska gardet. Han tjänstgör sedan 2010 vid den interna grenen (eller gren 251) vid den allmänna underrättelsetjänsten, som har i uppdrag att bekämpa den politiska oppositionen. Som en av de huvudansvariga för denna deltar general Mohammed Ali direkt i förtrycket mot oppositionella. | 24.7.2012 |
| 24. | General Issam Hallaq | | Chef för flygvapnet sedan 2010. Leder flygoperationerna mot oppositionen. | 24.7.2012 |
| 25. | Ezzedine Ismael | Födelsedatum: mitten av 1940-talet (förmodligen 1947).
  Födelseort: Bastir. Jableh-regionen. | Pensionerad general med bakgrund inom flygvapnets underrättelsetjänst som han tog över ledningen för i början av 2000-talet. Han utnämndes 2006 till rådgivare åt presidenten i politiska frågor och säkerhetsfrågor. Som rådgivare åt Syriens president i politiska frågor och säkerhetsfrågor är Ezzedine Ismael inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen. | 24.7.2012 |
| 26. | Samir Joumaa (alias Abou Sami) | Födelsedatum: omkring 1962 | Han har i nästan 20 år varit kanslichef åt Mohammad Nassif Kheir Bek, en av Bashar al-Asads främsta säkerhetsrådgivare (som officiellt innehar posten som assistent till vice president Faruq al-Shara). Genom den nära relationen till Bashar al-Asad och Mohammed Nassir Kheif Bek är Samir Joumaa inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen. | 24.7.2012 |

Namn

Identifierings-information

Skäl

Datum för uppförande på förteckningen

1.

Brigadgeneral

Sha’afiq Masa

Chef för gren 215 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. Deltar i förtrycket mot civila.

24.7.2012

2.

Brigadgeneral

Burhan Qadour

Chef för gren 291 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

3.

Brigadgeneral

Salah Hamad

Biträdande chef för gren 291 vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

4.

Brigadgeneral Muhammad

(eller: Mohammed) Khallouf (alias Abou Ezzat)

Chef för gren 235, känd som "Palestina" (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst, som spelar en central roll i arméns repressiva åtgärder. Deltar direkt i förtrycket mot oppositionella. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

5.

Generalmajor Riad al-Ahmed

Chef för Latakia-grenen vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr och avrättningar av häktade oppositionella.

24.7.2012

6.

Brigadgeneral

Abdul Salam Fajr Mahmoud

Chef för Bab Touma-grenen (Damaskus) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

7.

Brigadgeneral

Jawdat al-Ahmed

Chef för Homs-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

8.

Överste

Qusay Mihoub

Chef för Dara-grenen (utsändes från Damaskus till Dara i början av demonstrationerna i denna stad) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

9.

Överste

Suhail Al-Abdullah

Chef för Latakia-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

10.

Brigadgeneral

Khudr Khudr

Chef för Latakia-grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

11.

Brigadgeneral

Ibrahim Ma’ala

Chef för gren 285 (Damaskus) vid den allmänna underrättelsetjänsten (ersatte brigadgeneral Hussam Fendi i slutet av 2011). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

12.

Brigadgeneral

Firas Al-Hamed

Chef för gren 318 (Homs) vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

13.

Brigadgeneral

Hussam Luqa

Chef för Homs-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (efterträdde brigadgeneral Nasr al-Ali). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

14.

Brigadgeneral

Taha Taha

Ansvarig för Latakia-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

15.

Brigadgeneral

Nasr al-Ali

Ansvarig för Dara-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (f.d. chef för Homs-grenen). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

16.

Bassel Bilal

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

17.

Ahmad Kafan

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

18.

Bassam al-Misri

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

19.

Ahmed al-Jarroucheh

Födelsedatum: 1957

Chef för den externa grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten (gren 279). I denna egenskap är han ansvarig för den allmänna underrättelsetjänstens verksamhet vid de syriska ambassaderna. Han deltar direkt i de syriska myndigheternas förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet.

24.7.2012

20.

Michel Kassouha

(alias Ahmed Salem, alias Ahmed Salem Hassan)

Födelsedatum: 1 februari 1948

Medlem av syriska säkerhetstjänsten sedan början av 1970-talet och inblandad i kampen mot oppositionella i Frankrike och Tyskland. Han ansvarar sedan mars 2006 för förbindelser vid gren 273 vid Syriens allmänna underrättelsetjänst. Han har en bakgrund som nära förbunden med chefen för allmänna underrättelsetjänsten, Ali Mamlouk, en av regimens högsta säkerhetschefer, som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder sedan den 9 maj 2011. Han stöder direkt regimens förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet.

24.7.2012

21.

General Ghassan Jaoudat Ismail

Födelsedatum: 1960

Ursprungsort: Derikich, Tartous-regionen.

Ansvarig för insatsgrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst, vilken i samarbete med grenen för specialoperationer leder elittrupperna inom flygvapnets underrättelsetjänst, som spelar en viktig roll i regimens förtryck. Därigenom är Ghassan Joudat en av de militära ledare som är direkt ansvariga för regimens förtryck av oppositionella.

24.7.2012

22.

General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi, alias Ammar Aachi, alias Amer Ashi)

Har examen från krigsskolan i Aleppo, är chef för underrättelsegrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst (sedan 2012), nära förbunden med Dawud Rajiha, Syriens försvarsminister. Genom sin befattning vid flygvapnets underrättelsetjänst är Amer al-Achi inblandad i förtrycket av den syriska oppositionen.

24.7.2012

23.

General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser)

Födelsedatum: omkring 1964

Nära förbunden med Mahir al-Asad, yngre bror till presidenten. Han har framför allt varit verksam inom det republikanska gardet. Han tjänstgör sedan 2010 vid den interna grenen (eller gren 251) vid den allmänna underrättelsetjänsten, som har i uppdrag att bekämpa den politiska oppositionen. Som en av de huvudansvariga för denna deltar general Mohammed Ali direkt i förtrycket mot oppositionella.

24.7.2012

24.

General Issam Hallaq

Chef för flygvapnet sedan 2010. Leder flygoperationerna mot oppositionen.

24.7.2012

25.

Ezzedine Ismael

Födelsedatum: mitten av 1940-talet (förmodligen 1947).

Födelseort: Bastir. Jableh-regionen.

Pensionerad general med bakgrund inom flygvapnets underrättelsetjänst som han tog över ledningen för i början av 2000-talet. Han utnämndes 2006 till rådgivare åt presidenten i politiska frågor och säkerhetsfrågor. Som rådgivare åt Syriens president i politiska frågor och säkerhetsfrågor är Ezzedine Ismael inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen.

24.7.2012

26.

Samir Joumaa (alias Abou Sami)

Födelsedatum: omkring 1962

Han har i nästan 20 år varit kanslichef åt Mohammad Nassif Kheir Bek, en av Bashar al-Asads främsta säkerhetsrådgivare (som officiellt innehar posten som assistent till vice president Faruq al-Shara). Genom den nära relationen till Bashar al-Asad och Mohammed Nassir Kheif Bek är Samir Joumaa inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen.

24.7.2012

Enheter

| | Namn | Identifierings-information | Skäl | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Drex Technologies S.A. | Registreringsdatum: 4 juli 2000
  Registreringsnummer: 394678
  Direktör: Rami Makhlouf
  Registrerat ombud: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd | Drex Technologies ägs helt av Rami Makhlouf, som omfattas av EU-sanktioner för att ha gett finansiellt stöd till den syriska regimen. Rami Makhlouf använder Drex Technologies för att underlätta och sköta sina finansiella innehav, inbegripet en majoritetsandel i SyriaTel som EU tidigare infört restriktiva åtgärder mot på grund av dess finansiella stöd till den syriska regimen. | 24.7.2012 |
| 2. | Cotton Marketing Organisation | Adress: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep |
| Telefon: +96321 2239495/6/7/8 |
| Cmo-aleppo@mail.sy |
| www.cmo.gov.sy |

Namn

Identifierings-information

Skäl

Datum för uppförande på förteckningen

1.

Drex Technologies S.A.

Registreringsdatum: 4 juli 2000

Registreringsnummer: 394678

Direktör: Rami Makhlouf

Registrerat ombud: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd

Drex Technologies ägs helt av Rami Makhlouf, som omfattas av EU-sanktioner för att ha gett finansiellt stöd till den syriska regimen. Rami Makhlouf använder Drex Technologies för att underlätta och sköta sina finansiella innehav, inbegripet en majoritetsandel i SyriaTel som EU tidigare infört restriktiva åtgärder mot på grund av dess finansiella stöd till den syriska regimen.

24.7.2012

2.

Cotton Marketing Organisation

Adress: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep

Telefon: +96321 2239495/6/7/8

Cmo-aleppo@mail.sy

www.cmo.gov.sy

Statligt ägt företag. Ger finansiellt stöd till den syriska regimen.

3.

Syrian Arab Airlines (alias SAA, alias Syrian Air)

| Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien |
| --- |
| Tfn: +963112240774 |

Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien

Tfn: +963112240774

Statligt ägt företag som kontrolleras av regimen. Stöder regimen ekonomiskt.

24.7.2012

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 674/2012

av den 23 juli 2012

om ändring av förordning (EG) nr 1418/2007 vad gäller export för återvinning av visst avfall till vissa länder som inte ingår i OECD

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall (1), särskilt artikel 37,

efter samråd med berörda länder, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006 ändrades genom kommissionens förordning (EU) nr 664/2011 av den 11 juli 2011 (2) om transport av avfall för att införa vissa blandningar av avfall. Kommissionen har därför i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1013/2006 skickat en skriftlig begäran till varje land som inte omfattas av OECD-rådets beslut (3), och bett om att få en skriftlig bekräftelse på att sådana blandningar av avfall som inte omfattas av exportförbud enligt artikel 36 i samma förordning får exporteras från Europeiska unionen för återvinning i det berörda landet, samt uppgifter om vilka eventuella kontrollförfaranden som kommer att tillämpas i mottagarlandet. Bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1418/2007 av den 29 november 2007 om export för återvinning av visst avfall som förtecknas i bilaga III eller IIIA till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 till vissa länder som inte omfattas av OECD-beslutet om kontroll av gränsöverskridande transporter av avfall (4) bör därför ändras i enlighet med de svar som kommissionen fått. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006 ändrades genom kommissionens förordning (EU) nr 664/2011 av den 11 juli 2011 (2) om transport av avfall för att införa vissa blandningar av avfall. Kommissionen har därför i enlighet med artikel 37 i förordning (EG) nr 1013/2006 skickat en skriftlig begäran till varje land som inte omfattas av OECD-rådets beslut (3), och bett om att få en skriftlig bekräftelse på att sådana blandningar av avfall som inte omfattas av exportförbud enligt artikel 36 i samma förordning får exporteras från Europeiska unionen för återvinning i det berörda landet, samt uppgifter om vilka eventuella kontrollförfaranden som kommer att tillämpas i mottagarlandet. Bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1418/2007 av den 29 november 2007 om export för återvinning av visst avfall som förtecknas i bilaga III eller IIIA till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 till vissa länder som inte omfattas av OECD-beslutet om kontroll av gränsöverskridande transporter av avfall (4) bör därför ändras i enlighet med de svar som kommissionen fått.

| (2) | Kommissionen har även fått ytterligare uppgifter från flera länder om annat avfall som förtecknas i bilaga III eller IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006. Bilagan till förordning (EG) nr 1418/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har även fått ytterligare uppgifter från flera länder om annat avfall som förtecknas i bilaga III eller IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006. Bilagan till förordning (EG) nr 1418/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1418/2007 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den fjortonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 190, 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 182, 12.7.2011, s. 2.

2

(3)  OECD-rådets beslut C(2001)107/slutlig rörande revidering av beslut C(92)39/slutlig om kontroll av gränsöverskridande transporter av avfall avsett för återvinning.

3

(4)  EUT L 316, 4.12.2007, s. 6.

4

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EG) nr 1418/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Efter stycket som lyder När två koder skiljs åt genom ett semikolon ska detta förstås som att de två koderna i fråga omfattas ska följande införas:
  ”När både kolumn B och kolumn D anges för samma post, innebär detta att lokala kontrollförfaranden är tillämpliga utöver dem som fastställs i artikel 35 i förordning (EG) nr 1013/2006.
  Om ett visst slag av avfall eller en viss blandning av avfall inte anges för ett visst land, innebär detta att det landet inte har avgett en tillräckligt tydlig bekräftelse på att detta slag av avfall eller blandning av avfall får exporteras för återvinning i det landet och om vilka eventuella kontrollförfaranden som kommer att tillämpas i landet. Enligt artikel 37.2 i förordning (EG) nr 1013/2006 är förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande enligt artikel 35 i den förordningen tillämpligt i sådana fall.” |
| --- | --- |

1.

Efter stycket som lyder När två koder skiljs åt genom ett semikolon ska detta förstås som att de två koderna i fråga omfattas ska följande införas:

”När både kolumn B och kolumn D anges för samma post, innebär detta att lokala kontrollförfaranden är tillämpliga utöver dem som fastställs i artikel 35 i förordning (EG) nr 1013/2006.

Om ett visst slag av avfall eller en viss blandning av avfall inte anges för ett visst land, innebär detta att det landet inte har avgett en tillräckligt tydlig bekräftelse på att detta slag av avfall eller blandning av avfall får exporteras för återvinning i det landet och om vilka eventuella kontrollförfaranden som kommer att tillämpas i landet. Enligt artikel 37.2 i förordning (EG) nr 1013/2006 är förfarandet med skriftlig förhandsanmälan och skriftligt förhandsgodkännande enligt artikel 35 i den förordningen tillämpligt i sådana fall.”

| 2. | Följande post för Albanien ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Albanien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Från B1010:






  — | Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver) |

2.

Följande post för Albanien ska föras in i alfabetisk ordning:

”Albanien

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Skrot av volfram |
| --- | --- |

—

Skrot av volfram

| — | Skrot av molybden |
| --- | --- |

—

Skrot av molybden

| — | Skrot av tantal |
| --- | --- |

—

Skrot av tantal

| — | Skrot av kobolt |
| --- | --- |

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av titan |
| --- | --- |

—

Skrot av titan

| — | Skrot av zirkonium |
| --- | --- |

—

Skrot av zirkonium

| — | Skrot av germanium |
| --- | --- |

—

Skrot av germanium

| — | Skrot av vanadin |
| --- | --- |

—

Skrot av vanadin

| — | Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium |
| --- | --- |

—

Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium

| — | Skrot av torium |
| --- | --- |

—

Skrot av torium

| — | Skrot av sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

—

Skrot av sällsynta jordartsmetaller

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1010:

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av nickel |
| --- | --- |

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

Från B1010:

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av nickel |
| --- | --- |

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

B1020–B2010

B2020–B2030

B2020–B2030

Från B2040:

| — | Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser |
| --- | --- |

—

Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser

| — | Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader |
| --- | --- |

—

Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader

| — | Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring |
| --- | --- |

—

Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

| — | Svavel i fast form |
| --- | --- |

—

Svavel i fast form

| — | Natrium-, kalium- och kalciumklorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- och kalciumklorider

| — | Krossad betong |
| --- | --- |

—

Krossad betong

| — | Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob |
| --- | --- |

—

Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob

Från B2040:

| — | Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Karborundum (kiselkarbid) |
| --- | --- |

—

Karborundum (kiselkarbid)

Från B2040:

| — | Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Karborundum (kiselkarbid) |
| --- | --- |

—

Karborundum (kiselkarbid)

B2060–B2130

B3010

Allt annat avfall

B3010

| — | Eten |
| --- | --- |

—

Eten

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropen |
| --- | --- |

—

Polypropen

B3010

| — | Eten |
| --- | --- |

—

Eten

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropen |
| --- | --- |

—

Polypropen

Från B3020:

| — | Annat, inbegripet men inte begränsat till






  1. | Laminerad kartong |
| --- | --- | --- |

—

Annat, inbegripet men inte begränsat till

1.

Laminerad kartong

| 2. | Osorterat skrot |
| --- | --- |

2.

Osorterat skrot

Från B3020:

Följande ämnen, under förutsättning att de inte blandats med farligt avfall:

Avfall och förbrukade varor av papper eller kartong:

| — | Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong |
| --- | --- |

—

Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong

| — | Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden |
| --- | --- |

—

Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

| — | Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster) |
| --- | --- |

—

Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

Från B3020:

Följande ämnen, under förutsättning att de inte blandats med farligt avfall:

Avfall och förbrukade varor av papper eller kartong:

| — | Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong |
| --- | --- |

—

Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong

| — | Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden |
| --- | --- |

—

Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

| — | Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster) |
| --- | --- |

—

Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

B3030–B3035

B3030–B3035

B3040

B3050

B3050

B3060–B3065

Från B3070:

| — | Halmavfall |
| --- | --- |

—

Halmavfall

| — | Deaktiverat svampmycel från framställning av penicillin för användning i djurfoder |
| --- | --- |

—

Deaktiverat svampmycel från framställning av penicillin för användning i djurfoder

Från B3070:

| — | Avfall av människohår |
| --- | --- |

—

Avfall av människohår

Från B3070:

| — | Avfall av människohår |
| --- | --- |

—

Avfall av människohår

B3080–B4030

GB040–GC010

GB040–GC010

GC020

GC030

GC030

GC050

GE020–GG030

GE020–GG030

GG040

GH013

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 3. | Posten för Andorra ska ersättas med följande:
  ”Andorra









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

3.

Posten för Andorra ska ersättas med följande:

”Andorra

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 4. | Posten för Argentina ska ersättas med följande:
  ”Argentina









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | | | B1010 |
| B1020 | | | |
| | | | B1030–B1050 |
| B1060 | | | |
| | | | B1070–B1090 |
| Från B1100:






  — | Hårdzink |

4.

Posten för Argentina ska ersättas med följande:

”Argentina

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010

B1020

B1030–B1050

B1060

B1070–B1090

Från B1100:

—

Hårdzink

| — | Zinkdrosser (ogranulerad slagg): |
| --- | --- |

—

Zinkdrosser (ogranulerad slagg):

| — | Toppdross (> 90 % Zn) |
| --- | --- |

—

Toppdross (> 90 % Zn)

| — | Bottendross (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Bottendross (> 92 % Zn)

| — | Dross från gjutning (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

Dross från gjutning (> 85 % Zn)

| — | Dross från varmgalvanisering (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Dross från varmgalvanisering (> 92 % Zn)

| — | Avdragen zinkslagg (skimmings) |
| --- | --- |

—

Avdragen zinkslagg (skimmings)

Från B1100:

| — | Dross från aluminiumsmältning, med undantag av saltslagg |
| --- | --- |

—

Dross från aluminiumsmältning, med undantag av saltslagg

| — | Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar |
| --- | --- |

—

Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar

| — | Slagg från bearbetning av ädelmetaller för vidare raffinering |
| --- | --- |

—

Slagg från bearbetning av ädelmetaller för vidare raffinering

| — | Tantalhaltig tennslagg med lägre tennhalt än 0,5 % |
| --- | --- |

—

Tantalhaltig tennslagg med lägre tennhalt än 0,5 %

B1115–B1130

B1140

B1150–B1170

B1180–B1190

B1200–B1230

B1240

B1250–B2110

B2120–B2130

Från B3010:

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

| — | Följande avfall av fluorerade polymerer:






  — | Fluor-eten-propen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Följande avfall av fluorerade polymerer:

—

Fluor-eten-propen (FEP)

| — | Perfluoralkoxyalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxyalkan

| — | Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA)

| — | Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer |
| --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

B3020

Endast osorterat skrot

B3020

Allt utom osorterat skrot

B3030–B3120

B3130–B4030

GB040–GC010

GC020

GC030–GF010

GG030–GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010 Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Endast osorterat skrot

Mix B3020

Med undantag av osorterat skrot

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 5. | Följande post för Azerbajdzjan ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Azerbajdzjan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| B3040” | | | |

5.

Följande post för Azerbajdzjan ska föras in i alfabetisk ordning:

”Azerbajdzjan

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B3040”

| 6. | Följande post för Benin ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Benin









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

6.

Följande post för Benin ska föras in i alfabetisk ordning:

”Benin

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 7. | Följande post för Burkina Faso ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Burkina Faso









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

7.

Följande post för Burkina Faso ska föras in i alfabetisk ordning:

”Burkina Faso

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 8. | Följande post för Burundi ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Burundi









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

8.

Följande post för Burundi ska föras in i alfabetisk ordning:

”Burundi

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 9. | Posten för Chile ska ersättas med följande:
  ”Chile









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

9.

Posten för Chile ska ersättas med följande:

”Chile

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 10. | Följande post för Colombia ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Colombia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | | B1020–B1070 | |
| | | | B1080 |
| | | B1090 | |
| | | B1115–B1150 | |
| | | | B1160 |
| | | B1170–B1190 | |
| | | | B1200 |
| | | B1210 | |
| | | | B1220 |
| | | B1230–B1250 | |
| | | B2010
  Utom glimmeravfall | B2010
  Endast glimmeravfall |
| | | B2020–B2030 | |
| | | B2040
  Utom slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring | B2040
  Endast slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring |
| | | B2060–B3020 | |
| | | B3035–B3040 | |
| | | Från B3050:
  Obehandlat avfall av kork och trä






  — | Korkavfall: krossad, granulerad eller malen kork |

10.

Följande post för Colombia ska föras in i alfabetisk ordning:

”Colombia

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1020–B1070

B1080

B1090

B1115–B1150

B1160

B1170–B1190

B1200

B1210

B1220

B1230–B1250

B2010

Utom glimmeravfall

B2010

Endast glimmeravfall

B2020–B2030

B2040

Utom slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

B2040

Endast slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

B2060–B3020

B3035–B3040

Från B3050:

Obehandlat avfall av kork och trä

—

Korkavfall: krossad, granulerad eller malen kork

Från B3050:

Obehandlat avfall av kork och trä

| — | Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former |
| --- | --- |

—

Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

Från B3060:

Avfall från agrara livsmedelsindustrier, under förutsättning att det inte är smittsamt:

| — | Avfall från framställning av vin |
| --- | --- |

—

Avfall från framställning av vin

| — | Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder |
| --- | --- |

—

Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder

Från B3060:

Avfall från agrara livsmedelsindustrier, under förutsättning att det inte är smittsamt:

| — | Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar

| — | Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer |
| --- | --- |

—

Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer

| — | Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin |
| --- | --- |

—

Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin

| — | Fiskavfall |
| --- | --- |

—

Fiskavfall

| — | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| --- | --- |

—

Kakaoskal och annat kakaoavfall

B3065

Från B3070:

| — | Avfall av människohår |
| --- | --- |

—

Avfall av människohår

| — | Halmavfall |
| --- | --- |

—

Halmavfall

Från B3070:

| — | Deaktiverat svampmycel från framställning av penicillin för användning i djurfoder |
| --- | --- |

—

Deaktiverat svampmycel från framställning av penicillin för användning i djurfoder

B3080

B3090–B3100

B3110–B3130

B3140

B4010

B4020–B4030

GB040–GC010

GC020

GC030–GF010

GG030–GG040

GH013

GN010–GN030”

| 11. | Posten för Costa Rica ska ändras på följande sätt:
  ”Costa Rica









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandningar av avfall |
| Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

11.

Posten för Costa Rica ska ändras på följande sätt:

”Costa Rica

a

b

c

d

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 12. | Följande post för Curaçao ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Curaçao









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | B1010–B3020 | | |
| Från B3030:






  — | Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror |

12.

Följande post för Curaçao ska föras in i alfabetisk ordning:

”Curaçao

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B3020

Från B3030:

—

Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

| — | Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil |
| --- | --- |

—

Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil

Från B3030:

Allt annat avfall

B3035

B3040–B3065

B3070

B3080–B4030

GB040–GF010

GG030–GG040

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 13. | Följande post för Demokratiska republiken Kongo ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Demokratiska republiken Kongo









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

13.

Följande post för Demokratiska republiken Kongo ska föras in i alfabetisk ordning:

”Demokratiska republiken Kongo

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 14. | Posten för Egypten ska ändras på följande sätt:
  ”Egypten









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandningar av avfall |
| Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

14.

Posten för Egypten ska ändras på följande sätt:

”Egypten

a

b

c

d

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 15. | Följande post för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ska införas i alfabetisk ordning:
  ”F.d. jugoslaviska republiken Makedonien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | B1010–B1031 | | |
| B1040 | | | |
| | B1050–B2130 | | |
| | | B3010–B3020 | |
| | B3030–B4030 | | |
| | GB040–GF013 | | |
| GN010–GN030 | | | |
| Blandningar av avfall |
| | | Blandning av B3020 | |
| | Alla andra blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

15.

Följande post för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ska införas i alfabetisk ordning:

”F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1031

B1040

B1050–B2130

B3010–B3020

B3030–B4030

GB040–GF013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B3020

Alla andra blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 16. | Posten för Filippinerna ska ersättas med följande:
  ”Filippinerna









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Från B1010:






  — | Skrot av kobolt |

16.

Posten för Filippinerna ska ersättas med följande:

”Filippinerna

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1010:

| — | Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver) |
| --- | --- |

—

Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Allt annat avfall |
| --- | --- |

—

Allt annat avfall

B1020–B1030

B1031–B1050

B1060

B1070–B1080

B1090

B1100–B1120

B1130–B1140

B1150–B1240

B1250

B2010

B2020–B2030

Från B2040:

| — | Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser |
| --- | --- |

—

Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser

| — | Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader |
| --- | --- |

—

Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader

| — | Svavel i fast form |
| --- | --- |

—

Svavel i fast form

| — | Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- och kalciumklorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- och kalciumklorider

| — | Karborundum (kiselkarbid) |
| --- | --- |

—

Karborundum (kiselkarbid)

| — | Krossad betong |
| --- | --- |

—

Krossad betong

| — | Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob |
| --- | --- |

—

Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob

Från B2040:

| — | Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring |
| --- | --- |

—

Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

B2060–B2130

B3010

B3020

B3030

B3035

B3040

B3050

B3060–B4030

GB040–GC030

GC050

GE020–GF010

GG030

GG040

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Endast om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B1010 och B1050

Utom om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B1010 och B1070

Endast om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B1010 och B1070

Utom om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Endast om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B1010

Utom om de innehåller skrot av kobolt

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 17. | Följande post för Förenade Arabemiraten ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Förenade Arabemiraten









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

17.

Följande post för Förenade Arabemiraten ska föras in i alfabetisk ordning:

”Förenade Arabemiraten

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 18. | Följande post för Gabon ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Gabon









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandningar av avfall |
| Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

18.

Följande post för Gabon ska föras in i alfabetisk ordning:

”Gabon

a

b

c

d

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 19. | Posten för Georgien ska ersättas med följande:
  ”Georgien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | | | B1010–B1030 |
| B1031–B1040 | | | |
| | | | B1050–B1070 |
| B1080–B1190 | | | |
| | | | B1200 |
| B1210–B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| B2030–B2130 | | | |
| | | | B3010–B3035 |
| B3040 | | | |
| | | | B3050 |
| B3060–B4030 | | | |
| GB040–GE020 | | | |
| | | | GF010 |
| GG030–GG040 | | | |
| | | | GH013–GN010 |
| GN020–GN030 | | | |
| Blandningar av avfall |
| | | | Blandning av B1010 och B1050 |
| | | | Blandning av B1010 och B1070 |
| Blandning av B3040 och B3080 | | | |
| | | | Blandning av B1010 |
| Blandning av B2010 | | | |
| Blandning av B2030 | | | |
| | | | Blandning av B3010
  Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer |
| | | | Blandning av B3010
  Härdade hartser eller kondensationsprodukter |
| | | | Blandning av B3010
  Perfluoralkoxyalkan |
| | | | Blandning av B3020 |
| | | | Blandning av B3030 |
| Blandning av B3040 | | | |
| | | | Blandning av B3050” |

19.

Posten för Georgien ska ersättas med följande:

”Georgien

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1030

B1031–B1040

B1050–B1070

B1080–B1190

B1200

B1210–B2010

B2020

B2030–B2130

B3010–B3035

B3040

B3050

B3060–B4030

GB040–GE020

GF010

GG030–GG040

GH013–GN010

GN020–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 20. | Följande post för Guatemala ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Guatemala









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

20.

Följande post för Guatemala ska föras in i alfabetisk ordning:

”Guatemala

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 21. | Posten för Guyana ska ersättas med följande:
  ”Guyana









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

21.

Posten för Guyana ska ersättas med följande:

”Guyana

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 22. | Följande post för Honduras ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Honduras









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

22.

Följande post för Honduras ska föras in i alfabetisk ordning:

”Honduras

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 23. | Posten för Hongkong (Kina) ska ersättas med följande:
  ”Hongkong (Kina)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | | | B1010–B1020 |
| B1030–B1031 | | | |
| | | | B1040–B1050 |
| B1060–B1090 | | | |
| Från B1100:






  — | Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar |

23.

Posten för Hongkong (Kina) ska ersättas med följande:

”Hongkong (Kina)

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1020

B1030–B1031

B1040–B1050

B1060–B1090

Från B1100:

—

Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar

Från B1100:

Allt annat avfall

B1115–B1130

B1140–B1190

B1200

B1210–B1240

B1250–B2060

B2070–B2080

B2090

B2100–B2130

B3010–B3030

B3035

B3040–B3060

B3065

B3070–B3090

B3100–B3130

B3140

B4010–B4030

GB040–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1070

Alla andra blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 24. | Följande post för Kap Verde ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Kap Verde









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

24.

Följande post för Kap Verde ska föras in i alfabetisk ordning:

”Kap Verde

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 25. | Följande post för Kazakstan ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Kazakstan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | B1010–B1160 | | |
| | B1170–B1240 | | B1170–B1240 |
| | B1250–B3035 | | |
| | Från B3040:






  — | Avfall och skrot av hårdgummi (t.ex. ebonit) |

25.

Följande post för Kazakstan ska föras in i alfabetisk ordning:

”Kazakstan

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1160

B1170–B1240

B1170–B1240

B1250–B3035

Från B3040:

—

Avfall och skrot av hårdgummi (t.ex. ebonit)

Från B3040:

| — | Annat avfall av gummi (med undantag av sådant avfall som anges någon annanstans) |
| --- | --- |

—

Annat avfall av gummi (med undantag av sådant avfall som anges någon annanstans)

B3050

B3060

Avfall från agrara livsmedelsindustrier, under förutsättning att det inte är smittsamt, utom avfall från framställning av vin

B3060

Endast avfall från framställning av vin

B3065–B3070

B3080

B3080

B3090–B3130

B3140

B3140

B4010–B4030

GB040–GG030

GG040

GG040

GH013–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 26. | Posten för Kenya ska ersättas med följande:
  ”Kenya









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

26.

Posten för Kenya ska ersättas med följande:

”Kenya

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Allt avfall som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 27. | Posten för Kina ska ersättas med följande:
  ”Kina









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Från B1010:






  — | Ädelmetaller (silver men inte kvicksilver) |

27.

Posten för Kina ska ersättas med följande:

”Kina

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Ädelmetaller (silver men inte kvicksilver)

| — | Skrot av molybden |
| --- | --- |

—

Skrot av molybden

| — | Skrot av kobolt |
| --- | --- |

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

| — | Skrot av indium |
| --- | --- |

—

Skrot av indium

| — | Skrot av torium |
| --- | --- |

—

Skrot av torium

| — | Skrot av sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

—

Skrot av sällsynta jordartsmetaller

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1010:

| — | Ädelmetaller (endast guld, och platinagruppen, men inte kvicksilver) |
| --- | --- |

—

Ädelmetaller (endast guld, och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av nickel |
| --- | --- |

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

| — | Skrot av volfram |
| --- | --- |

—

Skrot av volfram

| — | Skrot av tantal |
| --- | --- |

—

Skrot av tantal

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av titan |
| --- | --- |

—

Skrot av titan

| — | Skrot av zirkonium |
| --- | --- |

—

Skrot av zirkonium

| — | Skrot av germanium |
| --- | --- |

—

Skrot av germanium

| — | Skrot av vanadin |
| --- | --- |

—

Skrot av vanadin

| — | Skrot av hafnium, niob, rhenium och gallium |
| --- | --- |

—

Skrot av hafnium, niob, rhenium och gallium

B1020–B1040

B1050

B1060

B1070

B1080–B1100

B1115

Från B1120:

| — | Övergångsmetaller (med undantag av dem som innehåller > 10 % V2O5), utom katalysatoravfall (uttjänta katalysatorer, använda katalysatorer i flytande form eller andra katalysatorer) i förteckning A |
| --- | --- |

—

Övergångsmetaller (med undantag av dem som innehåller > 10 % V2O5), utom katalysatoravfall (uttjänta katalysatorer, använda katalysatorer i flytande form eller andra katalysatorer) i förteckning A

| — | Lantanider (sällsynta jordartsmetaller) |
| --- | --- |

—

Lantanider (sällsynta jordartsmetaller)

Från B1120:

Övergångsmetaller (endast dem som innehåller > 10 % V2O5), utom katalysatoravfall (uttjänta katalysatorer, använda katalysatorer i flytande form eller andra katalysatorer) i förteckning A

B1130–B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

B2010

Utom glimmeravfall

B2010

Endast glimmeravfall

B2020

Från B2030:

| — | Avfall och skrot av kermeter (utom skrot av volframkarbid) |
| --- | --- |

—

Avfall och skrot av kermeter (utom skrot av volframkarbid)

| — | Keramiskt baserade fibrer, som inte anges eller ingår någon annanstans |
| --- | --- |

—

Keramiskt baserade fibrer, som inte anges eller ingår någon annanstans

Från B2030:

| — | Avfall och skrot av kermeter (endast skrot av volframkarbid) |
| --- | --- |

—

Avfall och skrot av kermeter (endast skrot av volframkarbid)

B2040–B2130

Från B3010:

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter (utom fenolformaldehydhartser och polyamider) |
| --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter (utom fenolformaldehydhartser och polyamider)

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer (alla) |
| --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer (alla)

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter (endast fenolformaldehydhartser och polyamider) |
| --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter (endast fenolformaldehydhartser och polyamider)

| — | Följande avfall av fluorerade polymerer:






  — | Fluor-eten-propen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Följande avfall av fluorerade polymerer:

—

Fluor-eten-propen (FEP)

| — | Perfluoralkoxyalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxyalkan

| — | Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA)

| — | Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

B3020

Från B3030:

Följande ämnen som framställts enligt specifikation, under förutsättning att de inte blandas med annat avfall:

| — | Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |
| --- | --- |

—

Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

| — | Okardat och okammat |
| --- | --- |

—

Okardat och okammat

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Blånor och avfall av lin |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall av lin

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av mjukhampa (Cannabis sativa L.) |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av mjukhampa (Cannabis sativa L.)

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av jute och andra bastfibrer för textilt ändamål (med undantag av lin, hampa och rami) |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av jute och andra bastfibrer för textilt ändamål (med undantag av lin, hampa och rami)

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av sisal och andra textilfibrer från växter av släktet Agave |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av sisal och andra textilfibrer från växter av släktet Agave

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av kokosfibrer |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av kokosfibrer

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av abaca (manillahampa eller Musa textilis Nee) |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av abaca (manillahampa eller Musa textilis Nee)

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av rami och andra växtfibrer, som inte anges någon annanstans |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av rami och andra växtfibrer, som inte anges någon annanstans

| — | Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror |
| --- | --- |

—

Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

| — | Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil |
| --- | --- |

—

Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil

| — | Sorterade |
| --- | --- |

—

Sorterade

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

Från B3030:

Följande ämnen som framställts enligt specifikation, under förutsättning att de inte blandas med annat avfall:

| — | Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall, men inte rivet avfall och riven lump |
| --- | --- |

—

Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall, men inte rivet avfall och riven lump

| — | Kamavfall av ull eller fina djurhår |
| --- | --- |

—

Kamavfall av ull eller fina djurhår

| — | Annat avfall av ull eller fina djurhår |
| --- | --- |

—

Annat avfall av ull eller fina djurhår

| — | Avfall av grova djurhår |
| --- | --- |

—

Avfall av grova djurhår

| — | Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |
| --- | --- |

—

Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

| — | Garnavfall (inbegripet trådavfall) |
| --- | --- |

—

Garnavfall (inbegripet trådavfall)

| — | Rivet avfall och riven lump |
| --- | --- |

—

Rivet avfall och riven lump

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Avfall (inbegripet kamavfall, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av konstfibrer |
| --- | --- |

—

Avfall (inbegripet kamavfall, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av konstfibrer

| — | av syntetfibrer |
| --- | --- |

—

av syntetfibrer

| — | av regenatfibrer |
| --- | --- |

—

av regenatfibrer

B3035

B3040

Utom icke vulkaniserat gummi

B3040

Endast icke vulkaniserat gummi

B3050

B3060–B3070

B3080

Utom icke vulkaniserat gummi

B3080

Endast icke vulkaniserat gummi

B3090–B4030

GB040

Utom konverterslagg från kopparsmälta innehållande > 10 % koppar

GB040

Endast konverterslagg från kopparsmälta innehållande > 10 % koppar

GC010

GC020

Utom trådavfall och skrot av elektriska motorer

GC020

Endast trådavfall och skrot av elektriska motorer

GC030

GC050–GG040

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B1010 och B1050

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B1010 och B1070

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B1010 och B1070

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B3040 och B3080

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B3040 och B3080

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B1010

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B1010

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010 Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B3010 Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B3010 Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010 Perfluoralkoxyalkan

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B3010 Perfluoralkoxyalkan

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Om något av det icke-farliga avfallet som ingår inte får importeras

Blandning av B3030

Om varje icke-farligt avfallsslag som ingår får importeras

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 28. | Posten för Kirgizistan ska ersättas med följande:
  ”Kirgizistan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| B1010
  Endast skrot av torium | | | B1010
  Avfall av metaller och metallegeringar i metallisk, icke-dispergerbar form, utom skrot av torium |
| | | | B1020 |
| B1030–B1100 | | | |
| | | | B1115 |
| B1120–B1140 | | | |
| | | | B1150 |
| B1160–B1240 | | | |
| | | | B1250 |
| B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| Från B2030:






  — | Keramiskt baserade fibrer, som inte anges eller ingår någon annanstans |

28.

Posten för Kirgizistan ska ersättas med följande:

”Kirgizistan

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010

Endast skrot av torium

B1010

Avfall av metaller och metallegeringar i metallisk, icke-dispergerbar form, utom skrot av torium

B1020

B1030–B1100

B1115

B1120–B1140

B1150

B1160–B1240

B1250

B2010

B2020

Från B2030:

—

Keramiskt baserade fibrer, som inte anges eller ingår någon annanstans

Från B2030:

| — | Avfall och skrot av kermeter (metallkeramiska kompositer) |
| --- | --- |

—

Avfall och skrot av kermeter (metallkeramiska kompositer)

B2040–B2130

Från B3010:

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

| — | Följande avfall av fluorerade polymerer:






  — | Fluor-eten-propen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Följande avfall av fluorerade polymerer:

—

Fluor-eten-propen (FEP)

| — | Perfluoralkoxyalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxyalkan

| — | Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA)

| — | Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer |
| --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

B3020–B3030

B3035

B3040

Från B3050:

| — | Korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork |
| --- | --- |

—

Korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork

Från B3050:

| — | Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former |
| --- | --- |

—

Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

Från B3060:

Avfall från agrara livsmedelsindustrier, under förutsättning att det inte är smittsamt:

| — | Avfall från framställning av vin |
| --- | --- |

—

Avfall från framställning av vin

| — | Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer |
| --- | --- |

—

Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer

| — | Fiskavfall |
| --- | --- |

—

Fiskavfall

| — | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| --- | --- |

—

Kakaoskal och annat kakaoavfall

| — | Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder |
| --- | --- |

—

Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder

Från B3060:

Avfall från agrara livsmedelsindustrier, under förutsättning att det inte är smittsamt:

| — | Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar

| — | Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin |
| --- | --- |

—

Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin

B3065

B3070–B3130

B3140

B4010–B4030

GB040–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3050”

| 29. | Posten för Kroatien ska ersättas med följande:
  ”Kroatien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” |

29.

Posten för Kroatien ska ersättas med följande:

”Kroatien

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 30. | Följande post för Kuwait ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Kuwait









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

30.

Följande post för Kuwait ska föras in i alfabetisk ordning:

”Kuwait

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 31. | Posten för Liberia ska ersättas med följande:
  ”Liberia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

31.

Posten för Liberia ska ersättas med följande:

”Liberia

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 32. | Posten för Macao (Kina) ska ersättas med följande:
  ”Macao (Kina)









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

32.

Posten för Macao (Kina) ska ersättas med följande:

”Macao (Kina)

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 33. | Följande post för Madagaskar ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Madagaskar









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

33.

Följande post för Madagaskar ska föras in i alfabetisk ordning:

”Madagaskar

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 34. | Posten för Malaysia ska ersättas med följande:
  ”Malaysia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Från B1010:






  — | Skrot av nickel |

34.

Posten för Malaysia ska ersättas med följande:

”Malaysia

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av volfram |
| --- | --- |

—

Skrot av volfram

| — | Skrot av tantal |
| --- | --- |

—

Skrot av tantal

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av titan |
| --- | --- |

—

Skrot av titan

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

| — | Skrot av germanium |
| --- | --- |

—

Skrot av germanium

| — | Skrot av vanadin |
| --- | --- |

—

Skrot av vanadin

| — | Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium |
| --- | --- |

—

Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium

| — | Skrot av sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

—

Skrot av sällsynta jordartsmetaller

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1010:

| — | Skrot av molybden |
| --- | --- |

—

Skrot av molybden

| — | Skrot av kobolt |
| --- | --- |

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av zirkonium |
| --- | --- |

—

Skrot av zirkonium

| — | Skrot av torium |
| --- | --- |

—

Skrot av torium

Från B1010:

| — | Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver) |
| --- | --- |

—

Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

B1020–B1100

B1115

B1120–B1140

B1150

B1160–B1190

B1200–B1210

B1220–B1240

B1250–B2030

Från B2040:

| — | Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser |
| --- | --- |

—

Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser

| — | Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring |
| --- | --- |

—

Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

Från B2040:

| — | Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader |
| --- | --- |

—

Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader

| — | Svavel i fast form |
| --- | --- |

—

Svavel i fast form

| — | Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- och kalciumklorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- och kalciumklorider

| — | Karborundum (kiselkarbid) |
| --- | --- |

—

Karborundum (kiselkarbid)

| — | Krossad betong |
| --- | --- |

—

Krossad betong

| — | Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob |
| --- | --- |

—

Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob

B2060

B2070–B2080

B2090

B2100

B2110–B2130

B3010

B3020–B3030

B3035

B3040

Från B3050:

| — | Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former |
| --- | --- |

—

Sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former

Från B3050:

| — | Korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork |
| --- | --- |

—

Korkavfall; krossad, granulerad eller malen kork

Från B3060:

| — | Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar

| — | Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin |
| --- | --- |

—

Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin

| — | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| --- | --- |

—

Kakaoskal och annat kakaoavfall

| — | Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder |
| --- | --- |

—

Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder

Från B3060:

Från B3060:

| — | Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder |
| --- | --- |

—

Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder

B3065–B3140

B4010

B4020

B4030

GB040–GC050

GE020–GF010

GG030–GH013

GN010–GN030

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 35. | Följande post för Mauritius ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Mauritius









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

35.

Följande post för Mauritius ska föras in i alfabetisk ordning:

”Mauritius

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 36. | Posten för Moldavien ska ersättas med följande:
  ”Moldavien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| B1010–B2010 | | | |
| | | | B2020 |
| B2030–B3010 | | | |
| Från B3020:






  — | Annat, inbegripet men inte begränsat till






  — | Laminerad kartong |

36.

Posten för Moldavien ska ersättas med följande:

”Moldavien

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B2010

B2020

B2030–B3010

Från B3020:

—

Annat, inbegripet men inte begränsat till

—

Laminerad kartong

| — | Osorterat skrot |
| --- | --- |

—

Osorterat skrot

Från B3020:

Avfall och förbrukade varor av papper eller kartong:

| — | Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong |
| --- | --- |

—

Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong

| — | Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden |
| --- | --- |

—

Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

| — | Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster) |
| --- | --- |

—

Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

B3030–B4030

GB040–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B3020

Endast om de innehåller laminerad kartong eller osorterat skrot

Blandning av B3020

Utom om de innehåller laminerad kartong eller osorterat skrot

Alla andra blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 37. | Följande post för Nya Zeeland ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Nya Zeeland









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | |

37.

Följande post för Nya Zeeland ska föras in i alfabetisk ordning:

”Nya Zeeland

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 38. | Följande post för Qatar ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Qatar









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

38.

Följande post för Qatar ska föras in i alfabetisk ordning:

”Qatar

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 39. | Följande post för Rwanda ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Rwanda









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

39.

Följande post för Rwanda ska föras in i alfabetisk ordning:

”Rwanda

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 40. | Följande post för Senegal ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Senegal









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

40.

Följande post för Senegal ska föras in i alfabetisk ordning:

”Senegal

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 41. | Posten för Serbien ska ersättas med följande:
  ”Serbien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” |

41.

Posten för Serbien ska ersättas med följande:

”Serbien

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 42. | Följande post för Tadzjikistan ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Tadzjikistan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | B1010–B1150 | | |
| B1160–B1200 | | | |
| | B1210–B1240 | | |
| B1250 | | | |
| | B2010–B2030 | | |
| B2040
  Endast krossad betong | B2040
  Allt annat avfall | | |
| | B2060–B2110 | | |
| B2120–B2130 | | | |
| | B3010–B3020 | | |
| Från B3030:
  Följande ämnen som framställts enligt specifikation, under förutsättning att de inte blandas med annat avfall:






  — | Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |

42.

Följande post för Tadzjikistan ska föras in i alfabetisk ordning:

”Tadzjikistan

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1150

B1160–B1200

B1210–B1240

B1250

B2010–B2030

B2040

Endast krossad betong

B2040

Allt annat avfall

B2060–B2110

B2120–B2130

B3010–B3020

Från B3030:

Följande ämnen som framställts enligt specifikation, under förutsättning att de inte blandas med annat avfall:

—

Avfall av natursilke (inbegripet silkeskokonger, inte lämpliga för avhaspling, garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

| — | Okardat och okammat |
| --- | --- |

—

Okardat och okammat

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall men inte rivet avfall och riven lump |
| --- | --- |

—

Avfall av ull eller av fina eller grova djurhår, inbegripet garnavfall men inte rivet avfall och riven lump

| — | Kamavfall av ull eller fina djurhår |
| --- | --- |

—

Kamavfall av ull eller fina djurhår

| — | Annat avfall av ull eller fina djurhår |
| --- | --- |

—

Annat avfall av ull eller fina djurhår

| — | Avfall av grova djurhår |
| --- | --- |

—

Avfall av grova djurhår

| — | Blånor och avfall av lin |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall av lin

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av mjukhampa (Cannabis sativa L.) |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av mjukhampa (Cannabis sativa L.)

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av jute och andra bastfibrer för textilt ändamål (med undantag av lin, hampa och rami) |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av jute och andra bastfibrer för textilt ändamål (med undantag av lin, hampa och rami)

| — | Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av sisal och andra textilfibrer från växter av släktet Agave |
| --- | --- |

—

Blånor och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av sisal och andra textilfibrer från växter av släktet Agave

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av kokosfibrer |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av kokosfibrer

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av abaca (manillahampa eller Musa textilis Nee) |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av abaca (manillahampa eller Musa textilis Nee)

| — | Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av rami och andra växtfibrer, som inte anges någon annanstans |
| --- | --- |

—

Blånor, kamavfall och avfall (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av rami och andra växtfibrer, som inte anges någon annanstans

Från B3030:

Följande ämnen som framställts enligt specifikation, under förutsättning att de inte blandas med annat avfall:

| — | Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump) |
| --- | --- |

—

Avfall av bomull (inbegripet garnavfall samt rivet avfall och riven lump)

| — | Garnavfall (inbegripet trådavfall) |
| --- | --- |

—

Garnavfall (inbegripet trådavfall)

| — | Rivet avfall och riven lump |
| --- | --- |

—

Rivet avfall och riven lump

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

| — | Avfall (inbegripet kamavfall, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av konstfiber |
| --- | --- |

—

Avfall (inbegripet kamavfall, garnavfall samt rivet avfall och riven lump) av konstfiber

| — | Av syntetfibrer |
| --- | --- |

—

Av syntetfibrer

| — | Av regenatfibrer |
| --- | --- |

—

Av regenatfibrer

| — | Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror |
| --- | --- |

—

Begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

| — | Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil |
| --- | --- |

—

Begagnade trasor, snöravfall, tågvirke, rep och kablar samt förslitna artiklar av snöre, tågvirke, rep och kablar av textil

| — | Sorterade |
| --- | --- |

—

Sorterade

| — | Annat |
| --- | --- |

—

Annat

B3035–B3040

B3050

Från B3060:

| — | Avfall från framställning av vin |
| --- | --- |

—

Avfall från framställning av vin

| — | Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar |
| --- | --- |

—

Torkat och steriliserat vegetabiliskt avfall samt vegetabiliska återstoder och biprodukter av sådana slag som används vid utfodring av djur, som inte anges någon annanstans, även i form av pelletar

| — | Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer |
| --- | --- |

—

Ullfett: återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fettartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska vaxer

Från B3060:

| — | Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin |
| --- | --- |

—

Avfall av ben och kvicke, obearbetade, avfettade, enkelt preparerade (men inte tillformade), behandlade med syra eller befriade från gelatin

| — | Fiskavfall |
| --- | --- |

—

Fiskavfall

| — | Kakaoskal och annat kakaoavfall |
| --- | --- |

—

Kakaoskal och annat kakaoavfall

| — | Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder |
| --- | --- |

—

Avfall från agrara livsmedelsindustrier med undantag av de biprodukter som uppfyller nationella och internationella krav och normer för livsmedel eller djurfoder

B3065

B3070

B3080

B3090–B3120

B3130–B3140

B4010–B4020

B4030

GB040–GC020

GC030

GC050–GG030

GG040

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 43. | Posten för Taiwan ska ersättas med följande:
  ”Taiwan









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | Från B1010:






  — | Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver) |

43.

Posten för Taiwan ska ersättas med följande:

”Taiwan

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Skrot av molybden |
| --- | --- |

—

Skrot av molybden

| — | Skrot av tantal |
| --- | --- |

—

Skrot av tantal

| — | Skrot av kobolt |
| --- | --- |

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av zirkonium |
| --- | --- |

—

Skrot av zirkonium

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

| — | Skrot av vanadin |
| --- | --- |

—

Skrot av vanadin

| — | Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium |
| --- | --- |

—

Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium

| — | Skrot av torium |
| --- | --- |

—

Skrot av torium

| — | Skrot av sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

—

Skrot av sällsynta jordartsmetaller

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1010:

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av nickel |
| --- | --- |

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

| — | Skrot av volfram |
| --- | --- |

—

Skrot av volfram

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av titan |
| --- | --- |

—

Skrot av titan

| — | Skrot av germanium |
| --- | --- |

—

Skrot av germanium

Från B1020:

| — | Skrot av kadmium |
| --- | --- |

—

Skrot av kadmium

| — | Skrot av bly (med undantag av blybatterier) |
| --- | --- |

—

Skrot av bly (med undantag av blybatterier)

| — | Skrot av selen |
| --- | --- |

—

Skrot av selen

Från B1020:

| — | Skrot av antimon |
| --- | --- |

—

Skrot av antimon

| — | Skrot av beryllium |
| --- | --- |

—

Skrot av beryllium

| — | Skrot av tellur |
| --- | --- |

—

Skrot av tellur

B1030–B1031

B1040

B1050

B1060

B1070–B1090

Från B1100:

| — | Dross från aluminiumsmältning, med undantag av saltslagg |
| --- | --- |

—

Dross från aluminiumsmältning, med undantag av saltslagg

| — | Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar |
| --- | --- |

—

Avfall från eldfast väggbeklädnad, även smältdeglar, som härrör från smältning av koppar

| — | Slagg från bearbetning av ädelmetaller för vidare raffinering |
| --- | --- |

—

Slagg från bearbetning av ädelmetaller för vidare raffinering

| — | Tantalhaltig tennslagg med lägre tennhalt än 0,5 % |
| --- | --- |

—

Tantalhaltig tennslagg med lägre tennhalt än 0,5 %

Från B1100:

| — | Hårdzink |
| --- | --- |

—

Hårdzink

| — | Zinkdrosser (ogranulerad slagg) |
| --- | --- |

—

Zinkdrosser (ogranulerad slagg)

| — | Toppdross (> 90 % Zn) |
| --- | --- |

—

Toppdross (> 90 % Zn)

| — | Bottendross (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Bottendross (> 92 % Zn)

| — | Dross från gjutning (> 85 % Zn) |
| --- | --- |

—

Dross från gjutning (> 85 % Zn)

| — | Dross från varmgalvanisering (> 92 % Zn) |
| --- | --- |

—

Dross från varmgalvanisering (> 92 % Zn)

| — | Avdragen zinkslagg (skimmings) |
| --- | --- |

—

Avdragen zinkslagg (skimmings)

B1115

B1120

B1120

B1130–B1240

B1250

B2010–B2030

B2040

Utom slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

B2040

Endast slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

B2060–B2130

Från B3010:

| — | Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner) |
| --- | --- |

—

Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner)

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter |
| --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, utom polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner) |
| --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, utom polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner)

| — | Följande avfall av fluorerade polymerer:






  — | Fluor-eten-propen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Följande avfall av fluorerade polymerer:

—

Fluor-eten-propen (FEP)

| — | Perfluoralkoxyalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxyalkan

| — | Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA)

| — | Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

B3020

B3030–B3035

B3040–B3050

B3060–B3070

B3080

B3090–B3100

B3110–B4030

GB040–GC030

GC050

GEO20

GF010–GG040

GH013

GN010

GN020–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Utom begagnade däck eller bearbetade flagor av begagnade däck med en diameter på mer än 4 mm

Blandning av B3050”

| 44. | Följande post för Tanzania ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Tanzania









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blandningar av avfall |
| Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

44.

Följande post för Tanzania ska föras in i alfabetisk ordning:

”Tanzania

a

b

c

d

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 45. | Följande post för Tchad ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Tchad









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | |

45.

Följande post för Tchad ska föras in i alfabetisk ordning:

”Tchad

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 46. | Posten för Thailand ska ersättas med följande:
  ”Thailand









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | | B1010–B1100 | |
| | B1115 | | |
| | | B1120–B1150 | |
| | B1160 | | |
| | | B1170–B2040 | |
| | B2060 | | |
| | | B2070 | |
| | B2080 | | |
| | | B2090–B2110 | |
| | B2120–B2130 | | |
| | B3010 | | B3010 |
| | | B3020–B3035 | |
| B3040
  Endast för begagnade däck | | B3040
  Utom för begagnade däck | |
| | | B3050–B3070 | |
| B3080
  Endast för begagnade däck | | B3080
  Utom för begagnade däck | |
| | | B3090–B3130 | |
| B3140 | | | |
| | | B4010–B4020 | |
| | B4030 | | B4030 |
| | | GB040 | |
| | GC010–GC020 | | |
| GC030 | | | |
| | | GC050–GF010 | |
| | GG030–GG040 | | |
| | GH013 | | GH013 |
| | | | GN010–GN030 |
| Blandningar av avfall |
| | | Blandning av B1010 och B1050 | |
| | | Blandning av B1010 och B1070 | |
| Blandning av B3040 och B3080
  Endast för begagnade däck | | Blandning av B3040 och B3080
  Utom för begagnade däck | |
| | | Blandning av B1010 | |
| | | Blandning av B2010 | |
| | | Blandning av B2030 | |
| | Blandning av B3010
  Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer | | Blandning av B3010
  Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer |
| | Blandning av B3010
  Härdade hartser eller kondensationsprodukter | | Blandning av B3010
  Härdade hartser eller kondensationsprodukter |
| | Blandning av B3010
  Perfluoralkoxyalkan | | Blandning av B3010
  Perfluoralkoxyalkan |
| | | Blandning av B3020 | |
| | | Blandning av B3030 | |
| Blandning av B3040
  Endast för begagnade däck | | Blandning av B3040
  Utom för begagnade däck | |
| | | Blandning av B3050” | |

46.

Posten för Thailand ska ersättas med följande:

”Thailand

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010–B1100

B1115

B1120–B1150

B1160

B1170–B2040

B2060

B2070

B2080

B2090–B2110

B2120–B2130

B3010

B3010

B3020–B3035

B3040

Endast för begagnade däck

B3040

Utom för begagnade däck

B3050–B3070

B3080

Endast för begagnade däck

B3080

Utom för begagnade däck

B3090–B3130

B3140

B4010–B4020

B4030

B4030

GB040

GC010–GC020

GC030

GC050–GF010

GG030–GG040

GH013

GH013

GN010–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Endast för begagnade däck

Blandning av B3040 och B3080

Utom för begagnade däck

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Endast för begagnade däck

Blandning av B3040

Utom för begagnade däck

Blandning av B3050”

| 47. | Posten för Tunisien ska ersättas med följande:
  ”Tunisien









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| | B1010 | | B1010 |
| B1020–B1220 | | | |
| | B1230–B1240 | | B1230–B1240 |
| B1250–B2130 | | | |
| Från B3010:






  — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till






  — | Polyvinylalkohol |

47.

Posten för Tunisien ska ersättas med följande:

”Tunisien

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

B1010

B1010

B1020–B1220

B1230–B1240

B1230–B1240

B1250–B2130

Från B3010:

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till

—

Polyvinylalkohol

| — | Polyvinylbutyral |
| --- | --- |

—

Polyvinylbutyral

| — | Polyvinylacetat |
| --- | --- |

—

Polyvinylacetat

| — | Härdade hartser eller kondensationsprodukter, inbegripet följande:






  — | Ureaformaldehydhartser |
| --- | --- | --- |

—

Härdade hartser eller kondensationsprodukter, inbegripet följande:

—

Ureaformaldehydhartser

| — | Fenolformaldehydhartser |
| --- | --- |

—

Fenolformaldehydhartser

| — | Melaminformaldehydhartser |
| --- | --- |

—

Melaminformaldehydhartser

| — | Epoxihartser |
| --- | --- |

—

Epoxihartser

| — | Alkydhartser |
| --- | --- |

—

Alkydhartser

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Följande avfall av fluorerade polymerer:






  — | Fluor-eten-
  propen (FEP) |
| --- | --- | --- |

—

Följande avfall av fluorerade polymerer:

—

Fluor-eten-

propen (FEP)

| — | Perfluoralkoxyalkan |
| --- | --- |

—

Perfluoralkoxyalkan

| — | Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluorvinyleter (PFA)

| — | Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA) |
| --- | --- |

—

Tetrafluoreten/ perfluormetylvinyleter (MFA)

| — | Polyvinylfluorid (PVF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylfluorid (PVF)

| — | Polyvinylidenfluorid (PVDF) |
| --- | --- |

—

Polyvinylidenfluorid (PVDF)

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till






  — | Eten |
| --- | --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till

—

Eten

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropen |
| --- | --- |

—

Polypropen

| — | Polyetentereftalat |
| --- | --- |

—

Polyetentereftalat

| — | Akrylnitril |
| --- | --- |

—

Akrylnitril

| — | Butadien |
| --- | --- |

—

Butadien

| — | Polyacetaler |
| --- | --- |

—

Polyacetaler

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Polybutentereftalat |
| --- | --- |

—

Polybutentereftalat

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

| — | Polyetrar |
| --- | --- |

—

Polyetrar

| — | Polyfenylsulfider |
| --- | --- |

—

Polyfenylsulfider

| — | Akrylpolymerer |
| --- | --- |

—

Akrylpolymerer

| — | Alkaner C10–C13 (mjukgörare) |
| --- | --- |

—

Alkaner C10–C13 (mjukgörare)

| — | Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner) |
| --- | --- |

—

Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner)

| — | Polysiloxaner |
| --- | --- |

—

Polysiloxaner

| — | Polymetylmetakrylat |
| --- | --- |

—

Polymetylmetakrylat

Från B3010:

| — | Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till






  — | Eten |
| --- | --- | --- |

—

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer, inbegripet men inte begränsat till

—

Eten

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropen |
| --- | --- |

—

Polypropen

| — | Polyetentereftalat |
| --- | --- |

—

Polyetentereftalat

| — | Akrylnitril |
| --- | --- |

—

Akrylnitril

| — | Butadien |
| --- | --- |

—

Butadien

| — | Polyacetaler |
| --- | --- |

—

Polyacetaler

| — | Polyamider |
| --- | --- |

—

Polyamider

| — | Polybutentereftalat |
| --- | --- |

—

Polybutentereftalat

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

| — | Polyetrar |
| --- | --- |

—

Polyetrar

| — | Polyfenylsulfider |
| --- | --- |

—

Polyfenylsulfider

| — | Akrylpolymerer |
| --- | --- |

—

Akrylpolymerer

| — | Alkaner C10–C13 (mjukgörare) |
| --- | --- |

—

Alkaner C10–C13 (mjukgörare)

| — | Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner) |
| --- | --- |

—

Polyuretan (ej innehållande klorfluorkarboner)

| — | Polysiloxaner |
| --- | --- |

—

Polysiloxaner

| — | Polymetylmetakrylat |
| --- | --- |

—

Polymetylmetakrylat

Från B3020:

Avfall av papper, kartong och pappersprodukter

| — | Annat, inbegripet men inte begränsat till






  — | Laminerad kartong |
| --- | --- | --- |

—

Annat, inbegripet men inte begränsat till

—

Laminerad kartong

| — | Osorterat skrot |
| --- | --- |

—

Osorterat skrot

Från B3020:

Avfall av papper, kartong och pappersprodukter

Följande ämnen, under förutsättning att de inte blandats med farligt avfall:

Avfall och förbrukade varor av papper eller kartong:

| — | Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong |
| --- | --- |

—

Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong

| — | Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden |
| --- | --- |

—

Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

| — | Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster) |
| --- | --- |

—

Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

Från B3020:

Avfall av papper, kartong och pappersprodukter

Följande ämnen, under förutsättning att de inte blandats med farligt avfall:

Avfall och förbrukade varor av papper eller kartong:

| — | Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong |
| --- | --- |

—

Av oblekt papper eller kartong eller av wellpapp eller kartong

| — | Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden |
| --- | --- |

—

Av annat papper eller annan kartong, tillverkade huvudsakligen av blekt kemisk massa, inte färgade i mälden

| — | Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster) |
| --- | --- |

—

Av papper eller kartong, tillverkade huvudsakligen av mekanisk massa (t.ex. tidningar, tidskrifter och liknande tryckalster)

B3030

Textilavfall, utom begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

B3030

Endast begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

B3030

Textilavfall, utom begagnade kläder och andra begagnade textilvaror

B3035–B3065

B3035–B3065

Från B3070:

Deaktiverat svampmycel från framställning av penicillin för användning i djurfoder

Från B3070:

| — | Avfall av människohår |
| --- | --- |

—

Avfall av människohår

| — | Halmavfall |
| --- | --- |

—

Halmavfall

Från B3070:

| — | Avfall av människohår |
| --- | --- |

—

Avfall av människohår

| — | Halmavfall |
| --- | --- |

—

Halmavfall

B3080

B3080

B3090–B4030

GB040–GN030

Blandningar av avfall

Blandning av B1010 och B1050

Blandning av B1010 och B1070

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B3040 och B3080

Blandning av B1010

Blandning av B1010

Blandning av B2010

Blandning av B2030

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Plastskrot av icke-halogenerade polymerer och sampolymerer

Blandning av B3010

Härdade hartser eller kondensationsprodukter

Blandning av B3010

Perfluoralkoxyalkan

Blandning av B3020

Blandning av B3020

Blandning av B3030

Blandning av B3030

Blandning av B3040

Blandning av B3040

Blandning av B3050

Blandning av B3050”

| 48. | Posten för Vietnam ska ersättas med följande:
  ”Vietnam









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enskilda avfallsslag |
| Från B1010:






  — | Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver) |

48.

Posten för Vietnam ska ersättas med följande:

”Vietnam

a

b

c

d

Enskilda avfallsslag

Från B1010:

—

Ädelmetaller (guld, silver och platinagruppen, men inte kvicksilver)

| — | Skrot av tantal |
| --- | --- |

—

Skrot av tantal

| — | Skrot av kobolt |
| --- | --- |

—

Skrot av kobolt

| — | Skrot av vismut |
| --- | --- |

—

Skrot av vismut

| — | Skrot av germanium |
| --- | --- |

—

Skrot av germanium

| — | Skrot av vanadin |
| --- | --- |

—

Skrot av vanadin

| — | Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium |
| --- | --- |

—

Skrot av hafnium, indium, niob, rhenium och gallium

| — | Skrot av torium |
| --- | --- |

—

Skrot av torium

| — | Skrot av sällsynta jordartsmetaller |
| --- | --- |

—

Skrot av sällsynta jordartsmetaller

Från B1010:

| — | Skrot av järn eller stål |
| --- | --- |

—

Skrot av järn eller stål

| — | Skrot av koppar |
| --- | --- |

—

Skrot av koppar

| — | Skrot av nickel |
| --- | --- |

—

Skrot av nickel

| — | Skrot av aluminium |
| --- | --- |

—

Skrot av aluminium

| — | Skrot av zink |
| --- | --- |

—

Skrot av zink

| — | Skrot av tenn |
| --- | --- |

—

Skrot av tenn

| — | Skrot av volfram |
| --- | --- |

—

Skrot av volfram

| — | Skrot av molybden |
| --- | --- |

—

Skrot av molybden

| — | Skrot av magnesium |
| --- | --- |

—

Skrot av magnesium

| — | Skrot av zirkonium |
| --- | --- |

—

Skrot av zirkonium

| — | Skrot av titan |
| --- | --- |

—

Skrot av titan

| — | Skrot av mangan |
| --- | --- |

—

Skrot av mangan

| — | Skrot av krom |
| --- | --- |

—

Skrot av krom

Från B1020:

| — | Skrot av beryllium |
| --- | --- |

—

Skrot av beryllium

| — | Skrot av kadmium |
| --- | --- |

—

Skrot av kadmium

| — | Skrot av selen |
| --- | --- |

—

Skrot av selen

| — | Skrot av tellur |
| --- | --- |

—

Skrot av tellur

Från B1020:

| — | Skrot av antimon |
| --- | --- |

—

Skrot av antimon

| — | Skrot av bly (med undantag av blybatterier) |
| --- | --- |

—

Skrot av bly (med undantag av blybatterier)

B1030–B1190

B1200

B1210–B2010

B2020

B2030

Från B2040:

| — | Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader |
| --- | --- |

—

Avfall av gipsplattor från rivning av byggnader

| — | Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring |
| --- | --- |

—

Slagg från framställning av koppar, kemiskt stabiliserad, med hög järnhalt (mer än 20 %) och bearbetad enligt industriella specifikationer (t.ex. DIN 4301 och DIN 8201), huvudsakligen för byggändamål och blästring

| — | Svavel i fast form |
| --- | --- |

—

Svavel i fast form

| — | Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9) |
| --- | --- |

—

Kalk från framställning av kalciumcyanamid (med pH under 9)

| — | Natrium-, kalium- och kalciumklorider |
| --- | --- |

—

Natrium-, kalium- och kalciumklorider

| — | Karborundum (kiselkarbid) |
| --- | --- |

—

Karborundum (kiselkarbid)

| — | Krossad betong |
| --- | --- |

—

Krossad betong

| — | Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob |
| --- | --- |

—

Glasavfall innehållande litiumtantal och litiumniob

Från B2040:

| — | Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser |
| --- | --- |

—

Delvis raffinerat kalciumsulfat bildat vid avsvavling av rökgaser

B2060–B2130

Från B3010:

Allt annat avfall

Från B3010:

| — | Eten |
| --- | --- |

—

Eten

| — | Styren |
| --- | --- |

—

Styren

| — | Polypropen |
| --- | --- |

—

Polypropen

| — | Polyetentereftalat |
| --- | --- |

—

Polyetentereftalat

| — | Polykarbonater |
| --- | --- |

—

Polykarbonater

B3020

B3030–B4030

GB040

GC010

GC020

GC030

GN050–GN030

Blandningar av avfall

Alla blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

| 49. | Följande post för Zambia ska föras in i alfabetisk ordning:
  ”Zambia









  a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006” | | | |

49.

Följande post för Zambia ska föras in i alfabetisk ordning:

”Zambia

a

b

c

d

Allt avfall som förtecknas i bilaga III och blandningar av avfall som förtecknas i bilaga IIIA till förordning (EG) nr 1013/2006”

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/52

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 675/2012

av den 23 juli 2012

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på kokta ägg med skal

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artiklarna 10.3 och 30.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för deras användning. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för deras användning.

| (2) | Den förteckningen kan ändras i enlighet med det förfarande som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2). |
| --- | --- |

(2)

Den förteckningen kan ändras i enlighet med det förfarande som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2).

| (3) | Enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008 kan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser uppdateras antingen på kommissionens initiativ eller till följd av en ansökan. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1331/2008 kan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser uppdateras antingen på kommissionens initiativ eller till följd av en ansökan.

| (4) | En ansökan om godkännande av användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på kokta ägg med skal har lämnats in och delgetts medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om godkännande av användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på kokta ägg med skal har lämnats in och delgetts medlemsstaterna.

| (5) | När livsmedelstillsatserna talk (E 553b), karnaubavax (E 903) och shellack (E 904) används på ytan av färgade, kokta ägg med skal kan de ge en mer eller mindre blank effekt. Shellack (E 904) kan dessutom bidra till att ge alla kokta ägg med skal längre hållbarhet när det används på äggens yta. |
| --- | --- |

(5)

När livsmedelstillsatserna talk (E 553b), karnaubavax (E 903) och shellack (E 904) används på ytan av färgade, kokta ägg med skal kan de ge en mer eller mindre blank effekt. Shellack (E 904) kan dessutom bidra till att ge alla kokta ägg med skal längre hållbarhet när det används på äggens yta.

| (6) | Dessa livsmedelstillsatser förväntas inte tränga igenom till den inre, ätliga delen av äggen eftersom de är olösliga och har hög molekylvikt. Användningen av dessa livsmedelstillsatser kommer sannolikt inte att påverka människors hälsa eftersom vaxet stannar på äggskalen. Därför bör man tillåta användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på alla kokta ägg med skal, oavsett om de är färgade eller ej. |
| --- | --- |

(6)

Dessa livsmedelstillsatser förväntas inte tränga igenom till den inre, ätliga delen av äggen eftersom de är olösliga och har hög molekylvikt. Användningen av dessa livsmedelstillsatser kommer sannolikt inte att påverka människors hälsa eftersom vaxet stannar på äggskalen. Därför bör man tillåta användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och användningen av shellack (E 904) på alla kokta ägg med skal, oavsett om de är färgade eller ej.

| (7) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall när uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom ett godkännande av användningen av talk (E 553b), karnaubavax (E 903) och shellack (E 904) på kokta ägg med skal utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet innan den uppdaterar unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008, utom i sådana fall när uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Eftersom ett godkännande av användningen av talk (E 553b), karnaubavax (E 903) och shellack (E 904) på kokta ägg med skal utgör en uppdatering av förteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa, krävs det inte något yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| (8) | Enligt övergångsbestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1129/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser (3) ska bilaga II med unionsförteckningen över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel och villkoren för användning tillämpas från och med den 1 juni 2013. För att kunna tillåta användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och shellack (E 904) på kokta ägg med skal före detta datum måste man fastställa ett tidigare tillämpningsdatum för användningen av dessa livsmedelstillsatser. |
| --- | --- |

(8)

Enligt övergångsbestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 1129/2011 av den 11 november 2011 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller upprättande av en unionsförteckning över livsmedelstillsatser (3) ska bilaga II med unionsförteckningen över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel och villkoren för användning tillämpas från och med den 1 juni 2013. För att kunna tillåta användningen av talk (E 553b) och karnaubavax (E 903) på färgade, kokta ägg med skal och shellack (E 904) på kokta ägg med skal före detta datum måste man fastställa ett tidigare tillämpningsdatum för användningen av dessa livsmedelstillsatser.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 295, 12.11.2011, s. 1.

3

---

BILAGA

I del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska följande uppgifter införas i livsmedelskategori 10.2, ”bearbetade ägg och äggprodukter”, efter uppgifterna om E 520–E 523:

| | ”E 553b | Talk | 5 400 | | Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal | Tillämpningsperiod:
  Från och med den 13 augusti 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 903 | Karnaubavax | 3 600 | | Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal | Tillämpningsperiod:
  Från och med den 13 augusti 2012 |
| | E 904 | Shellack | quantum satis | | Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal | Tillämpningsperiod:
  Från och med den 13 augusti 2012” |

”E 553b

Talk

5 400

Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal

Tillämpningsperiod:

Från och med den 13 augusti 2012

E 903

Karnaubavax

3 600

Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal

Tillämpningsperiod:

Från och med den 13 augusti 2012

E 904

Shellack

quantum satis

Endast ytbehandling av färgade, kokta ägg med skal

Tillämpningsperiod:

Från och med den 13 augusti 2012”

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 676/2012

av den 23 juli 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0805 50 10 | AR | 76,8 |
| BO | 97,8 |
| TR | 52,0 |
| UY | 101,4 |
| ZA | 101,1 |
| ZZ | 85,8 |
| 0808 10 80 | AR | 182,4 |
| BR | 89,7 |
| CL | 107,3 |
| CN | 126,4 |
| NZ | 134,8 |
| US | 160,2 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 120,2 |
| 0808 30 90 | AR | 158,6 |
| CL | 150,6 |
| ZA | 112,8 |
| ZZ | 140,7 |
| 0809 10 00 | TR | 170,8 |
| ZZ | 170,8 |
| 0809 29 00 | TR | 359,0 |
| ZZ | 359,0 |
| 0809 30 | TR | 174,4 |
| ZZ | 174,4 |
| 0809 40 05 | BA | 71,0 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

95,4

ZZ

95,4

0805 50 10

AR

76,8

BO

97,8

TR

52,0

UY

101,4

ZA

101,1

ZZ

85,8

0808 10 80

AR

182,4

BR

89,7

CL

107,3

CN

126,4

NZ

134,8

US

160,2

UY

52,1

ZA

108,5

ZZ

120,2

0808 30 90

AR

158,6

CL

150,6

ZA

112,8

ZZ

140,7

0809 10 00

TR

170,8

ZZ

170,8

0809 29 00

TR

359,0

ZZ

359,0

0809 30

TR

174,4

ZZ

174,4

0809 40 05

BA

71,0

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/57 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 677/2012

av den 23 juli 2012

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 655/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2011/12 har fastställts genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 655/2012 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006.

| (3) | Eftersom det är viktigt att denna åtgärd börjar tillämpas så snart som möjligt efter det att de uppdaterade uppgifterna har gjorts tillgängliga bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom det är viktigt att denna åtgärd börjar tillämpas så snart som möjligt efter det att de uppdaterade uppgifterna har gjorts tillgängliga bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i genomförandeförordning (EU) nr 971/2011 för regleringsåret 2011/12, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 254, 30.9.2011, s. 12.

3

(4)  EUT L 188, 18.7.2012, s. 13.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 24 juli 2012

| (euro) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 12 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 45,28 | 1,02 |
| 1701 13 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 45,28 | 1,32 |
| 1701 14 10 (1) | 45,28 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 45,28 | 1,32 |
| 1701 91 00 (2) | 53,44 | 1,44 |
| 1701 99 10 (2) | 53,44 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,44 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(euro)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 12 10 (1)

45,28

0,00

1701 12 90 (1)

45,28

1,02

1701 13 10 (1)

45,28

0,00

1701 13 90 (1)

45,28

1,32

1701 14 10 (1)

45,28

0,00

1701 14 90 (1)

45,28

1,32

1701 91 00 (2)

53,44

1,44

1701 99 10 (2)

53,44

0,00

1701 99 90 (2)

53,44

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/59

---

RÅDETS BESLUT 2012/420/GUSP

av den 23 juli 2012

om ändring av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 december 2011 antog rådet beslut 2011/782/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 1 december 2011 antog rådet beslut 2011/782/Gusp (1).

| (2) | För att ytterligare stärka genomförandet av de åtgärder som anges i beslut 2011/782/Gusp bör medlemsstaterna inspektera alla fartyg eller luftfartyg till och från Syrien inom deras kusthamnar och flygplatser, samt, vid behov med flaggstatens samtycke, i enlighet med internationell lag, i deras territorialvatten om den berörda medlemsstaten har information som ger rimliga skäl att anta att lasten i dessa fartyg eller luftfartyg innehåller vapen eller utrustning, varor och teknik som skulle kunna användas för internt förtryck och som det enligt beslut 2011/782/Gusp är förbjudet, eller krävs tillstånd för, att leverera, sälja, överföra eller exportera. |
| --- | --- |

(2)

För att ytterligare stärka genomförandet av de åtgärder som anges i beslut 2011/782/Gusp bör medlemsstaterna inspektera alla fartyg eller luftfartyg till och från Syrien inom deras kusthamnar och flygplatser, samt, vid behov med flaggstatens samtycke, i enlighet med internationell lag, i deras territorialvatten om den berörda medlemsstaten har information som ger rimliga skäl att anta att lasten i dessa fartyg eller luftfartyg innehåller vapen eller utrustning, varor och teknik som skulle kunna användas för internt förtryck och som det enligt beslut 2011/782/Gusp är förbjudet, eller krävs tillstånd för, att leverera, sälja, överföra eller exportera.

| (3) | Dessutom bör ett undantag från frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser införas när det gäller överföring av medel i samband med tillhandahållandet av finansiellt stöd till syriska medborgare som deltar i utbildning eller yrkesutbildning eller bedriver akademisk forskning i unionen. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom bör ett undantag från frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser införas när det gäller överföring av medel i samband med tillhandahållandet av finansiellt stöd till syriska medborgare som deltar i utbildning eller yrkesutbildning eller bedriver akademisk forskning i unionen.

| (4) | Beslut 2011/782/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2011/782/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2011/782/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 17b
  1.   Om medlemsstaterna har information som ger rimliga skäl att anta att ett fartyg eller luftfartyg på väg till Syrien är lastat med varor som det enligt artikel 1 är förbjudet, eller enligt artikel 1a krävs tillstånd för, att leverera, sälja, överföra eller exportera ska de, i enlighet med nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt, särskilt havsrätten och relevanta internationella avtal om civil luftfart och sjötransportavtal, inspektera alla sådana fartyg och luftfartyg i sina kusthamnar och flygplatser, samt inom sina territorialvatten, i enlighet med sina behöriga myndigheters beslut och förmåga samt, vid behov med flaggstatens samtycke, i enlighet med internationell rätt för territorialvattnet.
  2.   Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt vid upptäckt beslagta och bortskaffa varor som det enligt artikel 1 eller 1a är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.
  3.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, samarbeta vid inspektioner och bortskaffande i enlighet med punkterna 1 och 2.
  4.   För luftfartyg och fartyg som transporterar varor till Syrien ska det krävas ytterligare information före ankomst eller avresa om alla varor som förs in i eller ut ur en medlemsstat.” |
| --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 17b

1.   Om medlemsstaterna har information som ger rimliga skäl att anta att ett fartyg eller luftfartyg på väg till Syrien är lastat med varor som det enligt artikel 1 är förbjudet, eller enligt artikel 1a krävs tillstånd för, att leverera, sälja, överföra eller exportera ska de, i enlighet med nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt, särskilt havsrätten och relevanta internationella avtal om civil luftfart och sjötransportavtal, inspektera alla sådana fartyg och luftfartyg i sina kusthamnar och flygplatser, samt inom sina territorialvatten, i enlighet med sina behöriga myndigheters beslut och förmåga samt, vid behov med flaggstatens samtycke, i enlighet med internationell rätt för territorialvattnet.

2.   Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning och i överensstämmelse med internationell rätt vid upptäckt beslagta och bortskaffa varor som det enligt artikel 1 eller 1a är förbjudet att leverera, sälja, överföra eller exportera.

3.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, samarbeta vid inspektioner och bortskaffande i enlighet med punkterna 1 och 2.

4.   För luftfartyg och fartyg som transporterar varor till Syrien ska det krävas ytterligare information före ankomst eller avresa om alla varor som förs in i eller ut ur en medlemsstat.”

| 2. | I artikel 19 ska följande punkt läggas till:
  ”10.   Punkterna 1 och 2 ska inte vara tillämpliga på en överföring av spärrade penningmedel eller ekonomiska resurser av eller genom en finansiell enhet som förtecknas i bilaga I eller II om överföringen gäller en betalning som görs av en person eller enhet som inte förtecknas i bilaga I eller II och som ska göras i samband med tillhandahållandet av finansiellt stöd till syriska medborgare som deltar i utbildning eller yrkesutbildning eller bedriver akademisk forskning i unionen, under förutsättning att medlemsstaten i fråga i varje enskilt fall har fastställt att utbetalningen inte direkt eller indirekt mottas av en person eller enhet som avses i punkt 1.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 19 ska följande punkt läggas till:

”10.   Punkterna 1 och 2 ska inte vara tillämpliga på en överföring av spärrade penningmedel eller ekonomiska resurser av eller genom en finansiell enhet som förtecknas i bilaga I eller II om överföringen gäller en betalning som görs av en person eller enhet som inte förtecknas i bilaga I eller II och som ska göras i samband med tillhandahållandet av finansiellt stöd till syriska medborgare som deltar i utbildning eller yrkesutbildning eller bedriver akademisk forskning i unionen, under förutsättning att medlemsstaten i fråga i varje enskilt fall har fastställt att utbetalningen inte direkt eller indirekt mottas av en person eller enhet som avses i punkt 1.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 319, 2.12.2011, s. 56.

1

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/61

---

RÅDETS BESLUT 2012/421/GUSP

av den 23 juli 2012

till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad EU:s strategi), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder mot sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad EU:s strategi), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder mot sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt EU:s strategi och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt de åtgärder som rör förstärkning, genomförande och universalisering av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (nedan kallad BTV-konventionen). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt EU:s strategi och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt de åtgärder som rör förstärkning, genomförande och universalisering av konventionen om biologiska vapen och toxinvapen (nedan kallad BTV-konventionen).

| (3) | Den 27 februari 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/184/Gusp (1) till stöd för BTV-konventionen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som löpte ut den 26 augusti 2007. Ytterligare sju stater har blivit parter i BTV-konventionen efter det att gemensam åtgärd 2006/184/Gusp antogs. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 februari 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/184/Gusp (1) till stöd för BTV-konventionen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som löpte ut den 26 augusti 2007. Ytterligare sju stater har blivit parter i BTV-konventionen efter det att gemensam åtgärd 2006/184/Gusp antogs.

| (4) | Den 20 mars 2006 antog rådet en handlingsplan om biologiska vapen och toxinvapen som ett komplement till gemensam åtgärd 2006/184/Gusp för att stödja BTV-konventionen (2). I handlingsplanerna föreskrivs effektiv användning av förtroendeskapande åtgärder och Förenta nationernas (FN) generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen. |
| --- | --- |

(4)

Den 20 mars 2006 antog rådet en handlingsplan om biologiska vapen och toxinvapen som ett komplement till gemensam åtgärd 2006/184/Gusp för att stödja BTV-konventionen (2). I handlingsplanerna föreskrivs effektiv användning av förtroendeskapande åtgärder och Förenta nationernas (FN) generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen.

| (5) | Den 10 november 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/858/Gusp (3) till stöd för BTV-konventionen inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Ytterligare tre stater har blivit parter i BTV-konventionen sedan gemensam åtgärd 2008/858/Gusp antogs, och flera stater har fått hjälp av experter från unionen. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 november 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/858/Gusp (3) till stöd för BTV-konventionen inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Ytterligare tre stater har blivit parter i BTV-konventionen sedan gemensam åtgärd 2008/858/Gusp antogs, och flera stater har fått hjälp av experter från unionen.

| (6) | Den sjätte översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen beslutade att inrätta en enhet för genomförandestöd vid FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) i Genève med ett femårigt mandat (2007–2011), för att tillhandahålla administrativt stöd till möten som den sjätte översynskonferensen enats om samt som stöd för omfattande genomförande och universalisering av BTV-konventionen och utbyte av förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Den sjätte översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen beslutade att inrätta en enhet för genomförandestöd vid FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) i Genève med ett femårigt mandat (2007–2011), för att tillhandahålla administrativt stöd till möten som den sjätte översynskonferensen enats om samt som stöd för omfattande genomförande och universalisering av BTV-konventionen och utbyte av förtroendeskapande åtgärder.

| (7) | Den 18 juli 2011 antog rådet beslut 2011/429/Gusp (4) om Europeiska unionens ståndpunkt inför den sjunde översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen. |
| --- | --- |

(7)

Den 18 juli 2011 antog rådet beslut 2011/429/Gusp (4) om Europeiska unionens ståndpunkt inför den sjunde översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen.

| (8) | Den sjunde översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen beslutade att förlänga mandatet för enheten för genomförandestöd med ytterligare fem år (2012–2016), och beslutade att utöka dess uppgifter så att de inbegriper genomförandet av beslutet om att upprätta och administrera en databas för framställningar och erbjudanden om bistånd och underlätta ömsesidigt informationsutbyte mellan konventionsstater samt att, vid behov, stödja konventionsstaternas genomförande av beslut och rekommendationer inom ramen för den sjunde översynskonferensen. |
| --- | --- |

(8)

Den sjunde översynskonferensen inom ramen för BTV-konventionen beslutade att förlänga mandatet för enheten för genomförandestöd med ytterligare fem år (2012–2016), och beslutade att utöka dess uppgifter så att de inbegriper genomförandet av beslutet om att upprätta och administrera en databas för framställningar och erbjudanden om bistånd och underlätta ömsesidigt informationsutbyte mellan konventionsstater samt att, vid behov, stödja konventionsstaternas genomförande av beslut och rekommendationer inom ramen för den sjunde översynskonferensen.

| (9) | Kommissionen bör få i uppdrag att ansvara för övervakningen av att unionens ekonomiska bidrag genomförs korrekt. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bör få i uppdrag att ansvara för övervakningen av att unionens ekonomiska bidrag genomförs korrekt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att omedelbart och i praktiken genomföra några av inslagen i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, ska Europeiska unionen stödja BTV-konventionen med följande målsättningar:

| — | Främja BTV-konventionens universalitet. |
| --- | --- |

—

Främja BTV-konventionens universalitet.

| — | Stödja genomförandet av BTV-konventionen, bland annat genom att de stater som är parter i konventionen lägger fram förklaringar om förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Stödja genomförandet av BTV-konventionen, bland annat genom att de stater som är parter i konventionen lägger fram förklaringar om förtroendeskapande åtgärder.

| — | Stödja arbetet med programmet under perioden 2012–2015 mellan sammanträdena, i syfte att förbättra genomförandet av BTV-konventionen och dess verkningsfullhet. |
| --- | --- |

—

Stödja arbetet med programmet under perioden 2012–2015 mellan sammanträdena, i syfte att förbättra genomförandet av BTV-konventionen och dess verkningsfullhet.

2.   De projekt som motsvarar åtgärder i EU:s strategi har följande syften:

| — | Främja medvetandet om genomförandet av BTV-konventionen, stärka den regionala diskussionen av frågor mellan sammanträdena och deras tillämpning samt stödja viktiga regionala aktörer när det gäller att fastställa behov och krav som avser det nationella genomförandet. |
| --- | --- |

—

Främja medvetandet om genomförandet av BTV-konventionen, stärka den regionala diskussionen av frågor mellan sammanträdena och deras tillämpning samt stödja viktiga regionala aktörer när det gäller att fastställa behov och krav som avser det nationella genomförandet.

| — | Ge stöd både till konventionsstater och till stater som inte är parter i konventionen, i syfte att se till att konventionsstater överför de internationella skyldigheterna till sin nationella lagstiftning och sina nationella administrativa åtgärder och upprättar fungerande förbindelser mellan samtliga nationella intressenter. Biståndet innebär ett stöd till konventionsstater för inrättande av ett nationellt förfarande för förtroendeskapande åtgärder och utseende av nationella kontaktpunkter. För stater som inte är parter i konventionen ska biståndet innefatta stöd för att ansluta sig till/ratificera BTV-konventionen. |
| --- | --- |

—

Ge stöd både till konventionsstater och till stater som inte är parter i konventionen, i syfte att se till att konventionsstater överför de internationella skyldigheterna till sin nationella lagstiftning och sina nationella administrativa åtgärder och upprättar fungerande förbindelser mellan samtliga nationella intressenter. Biståndet innebär ett stöd till konventionsstater för inrättande av ett nationellt förfarande för förtroendeskapande åtgärder och utseende av nationella kontaktpunkter. För stater som inte är parter i konventionen ska biståndet innefatta stöd för att ansluta sig till/ratificera BTV-konventionen.

| — | Stöd till utveckling av olika verktyg och verksamheter som skulle utgöra ett stöd för konventionsstaterna i det nationella genomförandet, däribland förklaringar om förtroendeskapande åtgärder, göra det möjligt för företrädare från konventionsstater att delta aktivt i BTV-processen och öka konventionsstaternas medvetenhet om tillgängligt internationellt stöd. |
| --- | --- |

—

Stöd till utveckling av olika verktyg och verksamheter som skulle utgöra ett stöd för konventionsstaterna i det nationella genomförandet, däribland förklaringar om förtroendeskapande åtgärder, göra det möjligt för företrädare från konventionsstater att delta aktivt i BTV-processen och öka konventionsstaternas medvetenhet om tillgängligt internationellt stöd.

En utförlig beskrivning av dessa projekt återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av den verksamhet som avses i artikel 1 ska anförtros Unoda. Unoda ska utföra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska för detta ändamål träffa nödvändiga överenskommelser med Unoda.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 1 700 000 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med Unoda. I överenskommelsen ska det fastställas att Unoda ska se till att unionens bidrag synliggörs.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om alla eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av överenskommelsen.

Artikel 4

Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från Unoda. Dessa rapporter ska utgöra grunden för rådets utvärdering. Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut ska upphöra att gälla 24 månader efter det att den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 har ingåtts eller sex månader efter dagen för antagandet, om finansieringsöverenskommelsen inte har ingåtts inom den perioden.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 65, 7.3.2006, s. 51.

1

(2)  EUT C 57, 9.3.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 302, 13.11.2008, s. 29.

3

(4)  EUT L 188, 19.7.2011, s. 42.

4

---

BILAGA

1.   ALLMÄN RAM

Detta beslut, som bygger vidare på det framgångsrika genomförandet av gemensam åtgärd 2008/858/Gusp, fungerar som ett operativt politiskt verktyg som ska bidra till att målen i beslut 2011/429/Gusp uppnås, och det inriktar sig främst på de aspekter där allmän enighet nåddes vid den sjunde översynskonferensen, såsom framgår av konferensens slutdokument.

Detta beslut ska vägledas av följande principer:

| a) | Att på bästa sätt utnyttja de erfarenheter som vunnits genom gemensam åtgärd 2008/858/Gusp. |
| --- | --- |

a)

Att på bästa sätt utnyttja de erfarenheter som vunnits genom gemensam åtgärd 2008/858/Gusp.

| b) | Att reflektera över de särskilda behov som både konventionsstater och stater som inte är parter i konventionen uttryckt när det gäller att förbättra BTV-konventionens genomförande och universalisering. |
| --- | --- |

b)

Att reflektera över de särskilda behov som både konventionsstater och stater som inte är parter i konventionen uttryckt när det gäller att förbättra BTV-konventionens genomförande och universalisering.

| c) | Att uppmuntra lokalt och regionalt ägarskap för projekten för att garantera deras långsiktiga hållbarhet och upprätta partnerskap mellan unionen och tredje parter inom ramen för BTV-konventionen. |
| --- | --- |

c)

Att uppmuntra lokalt och regionalt ägarskap för projekten för att garantera deras långsiktiga hållbarhet och upprätta partnerskap mellan unionen och tredje parter inom ramen för BTV-konventionen.

| d) | Att fokusera på verksamhet som leder till konkreta resultat och/eller bidrar till att det snabbt går att nå en samsyn om vad som är av betydelse för 2016 års översyn av BTV-konventionen. |
| --- | --- |

d)

Att fokusera på verksamhet som leder till konkreta resultat och/eller bidrar till att det snabbt går att nå en samsyn om vad som är av betydelse för 2016 års översyn av BTV-konventionen.

| e) | Att ge ordföranden för konventionsstaternas sammanträden stöd och att på bästa sätt utnyttja det mandat som enheten för genomförandestöd fick vid den sjätte översynskonferensen och som förlängdes vid den sjunde översynskonferensen. |
| --- | --- |

e)

Att ge ordföranden för konventionsstaternas sammanträden stöd och att på bästa sätt utnyttja det mandat som enheten för genomförandestöd fick vid den sjätte översynskonferensen och som förlängdes vid den sjunde översynskonferensen.

2.   PROJEKT

2.1   Projekt 1: Regionala workshoppar för att öka medvetenheten och fastställa behov

2.1.1   Projektmål

Att öka medvetenheten bland berörda nationella tjänstemän och experter om olika aspekter på BTV-konventionens genomförande (däribland förtroendeskapande åtgärder), diskutera frågor mellan sammanträdena och deras tillämpning i ett regionalt sammanhang, fatta beslut om viktig personal, nationella behov och krav samt vilka länder som ska ta emot ett utvidgat nationellt genomförandebistånd (se projekt 2) genom att organisera regionala workshoppar som bygger på erfarenheter och kontakter till följd av gemensam åtgärd 2008/858/Gusp.

Detta projekt kommer att stödja genomförandet av beslut och rekommendationer inom ramen för den sjunde översynskonferensen avseende artikel IV i BTV-konventionen (särskilt punkterna 13 och 14 i det slutliga uttalandet) och programmet för perioden 2012–2015 mellan sammanträdena.

2.1.2   Förväntade projektresultat:

| a) | Ökad anslutning till BTV-konventionen i alla geografiska områden. |
| --- | --- |

a)

Ökad anslutning till BTV-konventionen i alla geografiska områden.

| b) | Bättre förståelse för BTV-konventionen bland berörda nationella myndigheter och/eller förstärkt subregionalt nätverksarbete om BTV-konventionen, för att främja anslutning till och genomförandet av BTV-konventionen. |
| --- | --- |

b)

Bättre förståelse för BTV-konventionen bland berörda nationella myndigheter och/eller förstärkt subregionalt nätverksarbete om BTV-konventionen, för att främja anslutning till och genomförandet av BTV-konventionen.

| c) | Fastställa behoven av att öka den regionala och nationella verksamhet som syftar till att genomföra BTV-konventionen. |
| --- | --- |

c)

Fastställa behoven av att öka den regionala och nationella verksamhet som syftar till att genomföra BTV-konventionen.

| d) | Främja och stödja bildandet av och anslutningen till nationella och regionala föreningar för biosäkerhet. |
| --- | --- |

d)

Främja och stödja bildandet av och anslutningen till nationella och regionala föreningar för biosäkerhet.

| e) | Framställningar om utvidgat bistånd enligt projekt 2. |
| --- | --- |

e)

Framställningar om utvidgat bistånd enligt projekt 2.

2.1.3   Projektbeskrivning och genomförande

Högst fyra regionala eller subregionala workshoppar kommer att genomföras vid behov i samarbete med internationella och regionala organisationer och i samarbete med programmet för perioden 2012–2015 mellan sammanträdena.

Både konventionsstater och stater som inte är parter i konventionen kommer att bjudas in till workshopparna, liksom berörda internationella och regionala organisationer, nationella och regionala föreningar för biosäkerhet, akademiska experter och icke-statliga organisationer.

Urvalet av regioner eller underregioner kommer att inbjudas att delta i workshopparna på grundval av kriterier såsom tidigare verksamhet inom ramen för gemensamma åtgärder 2006/184/Gusp och 2008/858/Gusp och rådets gemensamma ståndpunkt 2006/242/Gusp (1), annan unionsverksamhet (inklusive projektet för centrum med särskild kompetens), andra biståndsgivares verksamhet och en bedömning av behoven av och intresset för att stärka BTV-processerna i regionerna.

Workshopparna kommer att användas för uppsökande verksamhet och för att informera om det utvidgade biståndprogrammet och tillgänglig stödverksamhet.

2.2   Projekt 2: Utvidgade biståndsprogram för nationellt genomförande

2.2.1   Projektmål

Att främja allmän anslutning till BTV-konventionen och öka den nationella förmågan att genomföra skyldigheterna enligt BTV-konventionen, däribland förklaringar om förtroendeskapande åtgärder, genom lagstiftning, administrativa åtgärder och efterlevnadsåtgärder, medvetandegörande, uppförandekodex, standarder för biosäkerhet och inrättande av metoder för nationell samordning genom utvidgade biståndsprogram.

2.2.2   Förväntade projektresultat:

| a) | Ökat antal stater som är parter i BTV-konventionen. |
| --- | --- |

a)

Ökat antal stater som är parter i BTV-konventionen.

| b) | Staterna genomför frivilligt BTV-konventionen före anslutningen. |
| --- | --- |

b)

Staterna genomför frivilligt BTV-konventionen före anslutningen.

| c) | Antagande av lämpliga lagar och administrativa åtgärder, inklusive straffrättsliga bestämmelser som omfattar samtliga förbud och förebyggande åtgärder som föreskrivs i BTV-konventionen och som utarbetats av den sjunde översynskonferensen. |
| --- | --- |

c)

Antagande av lämpliga lagar och administrativa åtgärder, inklusive straffrättsliga bestämmelser som omfattar samtliga förbud och förebyggande åtgärder som föreskrivs i BTV-konventionen och som utarbetats av den sjunde översynskonferensen.

| d) | Effektivt genomförande och efterlevnad för att hindra att BTV-konventionen överträds och för att fastställa påföljder vid överträdelser. |
| --- | --- |

d)

Effektivt genomförande och efterlevnad för att hindra att BTV-konventionen överträds och för att fastställa påföljder vid överträdelser.

| e) | Inrättande eller förbättring av nationella mekanismer för sammanställning av information som begärts och årliga förklaringar om förtroendeskapande åtgärder, i syfte att öka antalet konventionsstater som deltar i utbytet av förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

e)

Inrättande eller förbättring av nationella mekanismer för sammanställning av information som begärts och årliga förklaringar om förtroendeskapande åtgärder, i syfte att öka antalet konventionsstater som deltar i utbytet av förtroendeskapande åtgärder.

| f) | Bättre samordning och arbete i nätverk mellan alla aktörer som är involverade i BTV-processen, inklusive nationella och regionala föreningar för biosäkerhet och den privata sektorn, för att främja ett effektivt genomförande. |
| --- | --- |

f)

Bättre samordning och arbete i nätverk mellan alla aktörer som är involverade i BTV-processen, inklusive nationella och regionala föreningar för biosäkerhet och den privata sektorn, för att främja ett effektivt genomförande.

| g) | Främjande av program som ökar medvetenheten, uppförandekoder och standarder för biosäkerhet och bioskydd. |
| --- | --- |

g)

Främjande av program som ökar medvetenheten, uppförandekoder och standarder för biosäkerhet och bioskydd.

2.2.3   Projektbeskrivning

Den sjunde översynskonferensen bekräftade att antagandet och genomförandet av nödvändiga nationella åtgärder skulle öka BTV-konventionens effektivitet. Konferensen uppmanade konventionsstaterna att anta rättsliga, administrativa, juridiska och andra åtgärder för att förbättra det inhemska genomförandet av BTV-konventionen och säkerställa säkerheten och skyddet när det gäller mikrobiella eller andra biologiska medel eller toxiner. Konferensen framhöll vikten av informationsutbyte mellan konventionsstaterna genom förtroendeskapande åtgärder och erkände behovet av att öka antalet konventionsstater som deltar i förtroendeskapande åtgärder. Konferensen enades om att det behövs en fortsatt gemensam ansträngning genom bilateral, regional och multilateral verksamhet för att främja universaliseringen av BTV-konventionen.

På grundval av de erfarenheter som gjorts genom gemensam åtgärd 2008/858/Gusp, kommer utvidgade biståndsprogram för nationellt genomförande att erbjudas till högst åtta länder som fastställts som lämpliga genom de regionala workshopparna i projekt 1.

Varje program kommer att löpa under ungefär tolv månader, omfatta deltagande av EU-delegationer i mottagarländer och vid behov FN:s regionala nedrustningskontor, och kommer att inbegripa följande:

| — | En inledande nationell workshop för att samla alla berörda inhemska organ och intressenter för att presentera olika begrepp inom BTV-konventionen, fastställa motiverade och pålitliga lokala partner och göra en första bedömning av behov och prioriteringar. |
| --- | --- |

—

En inledande nationell workshop för att samla alla berörda inhemska organ och intressenter för att presentera olika begrepp inom BTV-konventionen, fastställa motiverade och pålitliga lokala partner och göra en första bedömning av behov och prioriteringar.

| — | Utarbetande av en strukturerad biståndsplan (handlingsplan) utformad för mottagarlandet och som skulle omfatta besök och /eller workshoppar från olika biståndsgivare under programmets längd, liksom utbildning som tillhandahålls i EU-medlemsstater eller på annan plats. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en strukturerad biståndsplan (handlingsplan) utformad för mottagarlandet och som skulle omfatta besök och /eller workshoppar från olika biståndsgivare under programmets längd, liksom utbildning som tillhandahålls i EU-medlemsstater eller på annan plats.

| — | Genomförande av handlingsplanen tillsammans med givare såsom Interpol, WHO, Vertic, EU-medlemsstater, BTV-konventionens stödenhet och akademiska institutioner som driver respektive biståndsverksamhet (t.ex. utarbetande av lagstiftning, utbildning i biosäkerhet/bioskydd, förberedelser för förtroendeskapande åtgärder, polisutbildning, medvetandeskapande för vetenskapsmän, planering av nödåtgärder osv.). |
| --- | --- |

—

Genomförande av handlingsplanen tillsammans med givare såsom Interpol, WHO, Vertic, EU-medlemsstater, BTV-konventionens stödenhet och akademiska institutioner som driver respektive biståndsverksamhet (t.ex. utarbetande av lagstiftning, utbildning i biosäkerhet/bioskydd, förberedelser för förtroendeskapande åtgärder, polisutbildning, medvetandeskapande för vetenskapsmän, planering av nödåtgärder osv.).

| — | En avslutande workshop efter utvärdering av verksamheten där trådarna knyts ihop, organen rapporterar om sin verksamhet och sina framsteg och en bedömning görs av eventuella behov av fortsatt bistånd. |
| --- | --- |

—

En avslutande workshop efter utvärdering av verksamheten där trådarna knyts ihop, organen rapporterar om sin verksamhet och sina framsteg och en bedömning görs av eventuella behov av fortsatt bistånd.

| — | Som stöd till BTV-konventionens universalisering skulle vid behov utvidgade nationella biståndsprogram tillhandahållas för stater som inte är parter i konventionen, varvid anslutning till BTV-konventionen skulle utgöra en del av den handlingsplan som överenskommits med mottagarlandet. |
| --- | --- |

—

Som stöd till BTV-konventionens universalisering skulle vid behov utvidgade nationella biståndsprogram tillhandahållas för stater som inte är parter i konventionen, varvid anslutning till BTV-konventionen skulle utgöra en del av den handlingsplan som överenskommits med mottagarlandet.

| — | För att säkerställa ett effektivt och produktivt bistånd kommer en EU-workshop att organiseras för EU-experter som ger stöd åt mottagarländer enligt projekt 2, i syfte att diskutera bästa praxis och lämpliga förberedelser för biståndsverksamhet. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa ett effektivt och produktivt bistånd kommer en EU-workshop att organiseras för EU-experter som ger stöd åt mottagarländer enligt projekt 2, i syfte att diskutera bästa praxis och lämpliga förberedelser för biståndsverksamhet.

2.3   Projekt 3: Aktivering av verktyg och verksamheter

2.3.1   Projektmål

Att tillhandahålla olika verktyg och verksamheter som möjliggör och understödjer effektivt nationellt genomförande av BTV-konventionen, bland annat genom förtroendeskapande åtgärder.

2.3.2   Förväntade projektresultat

| a) | Broschyr med vägledning för nationellt genomförande. |
| --- | --- |

a)

Broschyr med vägledning för nationellt genomförande.

| b) | Reviderad broschyr med vägledning om förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Reviderad broschyr med vägledning om förtroendeskapande åtgärder.

| c) | System för elektroniskt framläggande av förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

c)

System för elektroniskt framläggande av förtroendeskapande åtgärder.

| d) | Utvecklingsländernas ökade deltagande i BTV-konventionens program mellan sammanträdena. |
| --- | --- |

d)

Utvecklingsländernas ökade deltagande i BTV-konventionens program mellan sammanträdena.

| e) | Ökad kapacitet för FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen och toxinvapen. |
| --- | --- |

e)

Ökad kapacitet för FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen och toxinvapen.

2.3.3   Projektbeskrivning

Den sjunde översynskonferensen beslutade att stärkandet av genomförandet på nationell nivå ska vara en stående punkt på dagordningen för programmet under perioden 2012–2015 mellan sammanträdena. Bland de ämnen som kommer att tas upp återfinns bland annat specifika åtgärder för ett fullständigt och heltäckande genomförande av BTV-konventionen, särskilt artiklarna III och IV, och medel och metoder för att stärka genomförandet på nationell nivå och utbytet av bästa praxis och erfarenheter.

Den sjunde översynskonferensen beslutade att anta en reviderad version av rapporteringsformulären för framläggande av förtroendeskapande åtgärder. Dessutom beslutades att enheten för genomförandestöd vid FN:s kontor för nedrustningsfrågor (nedan kallad stödenheten), i samarbete med konventionsstaterna, kommer att undersöka och ta fram alternativ för metoder för elektroniskt framläggande av förtroendeskapande åtgärder.

Den sjunde översynskonferensen höll ytterligare diskussioner och beslutade om särskilda åtgärder för att stödja utvecklingsländernas ökade deltagande i programmet mellan sammanträdena.

Den sjunde översynskonferensen hänvisade till FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen. Främjandet av mekanismen, bland annat genom specialiserade utbildningskurser för experter, kan vara avgörande.

Med utgångspunkt i de erfarenheter som vunnits genom gemensam åtgärd 2008/858/Gusp och som en förlängning av avslutad och/eller påbörjad verksamhet, kommer följande åtgärder att genomföras:

| a) | Utarbetande av heltäckande dokumentation (vägledande broschyr) som ger en översikt av skyldigheterna för parterna i BTV-konventionen och som omfattar nationella åtgärder för BTV-konventionens fullständiga och heltäckande genomförande. Broschyren kommer att utformas som en verktygslåda med genomförandeåtgärder och ge exempel på bästa praxis, samtidigt som skillnaderna mellan nationella förfaranden lyfts fram. Experter från EU:s medlemsstater, parterna i BTV-konventionen, berörda internationella organisationer samt den icke-statliga sektor som berörs av genomförandet av BTV-konventionen, kommer att rådfrågas vid framtagandet av dokumentationen. Broschyren kommer att tryckas på alla officiella FN-språk. Unoda kommer att stå för den övergripande samordningen när denna broschyr utarbetas. |
| --- | --- |

a)

Utarbetande av heltäckande dokumentation (vägledande broschyr) som ger en översikt av skyldigheterna för parterna i BTV-konventionen och som omfattar nationella åtgärder för BTV-konventionens fullständiga och heltäckande genomförande. Broschyren kommer att utformas som en verktygslåda med genomförandeåtgärder och ge exempel på bästa praxis, samtidigt som skillnaderna mellan nationella förfaranden lyfts fram. Experter från EU:s medlemsstater, parterna i BTV-konventionen, berörda internationella organisationer samt den icke-statliga sektor som berörs av genomförandet av BTV-konventionen, kommer att rådfrågas vid framtagandet av dokumentationen. Broschyren kommer att tryckas på alla officiella FN-språk. Unoda kommer att stå för den övergripande samordningen när denna broschyr utarbetas.

| b) | Revidering och vidareutveckling av broschyren med vägledning för förtroendeskapande åtgärder, som utarbetades enligt gemensam ståndpunkt 2008/858/Gusp, med stöd av ett beslut som fattades av den sjunde översynskonferensen. |
| --- | --- |

b)

Revidering och vidareutveckling av broschyren med vägledning för förtroendeskapande åtgärder, som utarbetades enligt gemensam ståndpunkt 2008/858/Gusp, med stöd av ett beslut som fattades av den sjunde översynskonferensen.

| c) | Utveckling och underhåll av ett elektroniskt verktyg för framläggande, bearbetning och spridning av förtroendeskapande åtgärder (elektroniska faciliteten för förtroendeskapande åtgärder). |
| --- | --- |

c)

Utveckling och underhåll av ett elektroniskt verktyg för framläggande, bearbetning och spridning av förtroendeskapande åtgärder (elektroniska faciliteten för förtroendeskapande åtgärder).

| d) | Vidareutveckling av stödenhetens webbplats och av därmed sammanhängande it- och kommunikationsverktyg. |
| --- | --- |

d)

Vidareutveckling av stödenhetens webbplats och av därmed sammanhängande it- och kommunikationsverktyg.

| e) | Sponsring av expertdeltagande från upp till tio utvecklingsländer i BTV-konventionens arbetsprogram mellan sammanträdena. |
| --- | --- |

e)

Sponsring av expertdeltagande från upp till tio utvecklingsländer i BTV-konventionens arbetsprogram mellan sammanträdena.

| f) | Anordnande av en internationell övning för FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen och toxinvapen, med sponsring av experternas deltagande. |
| --- | --- |

f)

Anordnande av en internationell övning för FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av biologiska vapen och toxinvapen, med sponsring av experternas deltagande.

3.   FÖRFARANDEASPEKTER, SAMORDNING

Projektens genomförande kommer att inledas av en styrkommitté i syfte att fastställa samarbetsförfaranden och -metoder. Styrkommittén kommer att regelbundet, åtminstone var sjätte månad, se över genomförandet av projekten, bland annat med hjälp av elektroniska kommunikationsmedel.

Styrkommittén ska bestå av företrädare för den höga representanten och Unoda.

Ansökningar om bistånd och samarbete enligt detta beslut från konventionsparter som inte är EU-medlemsstater, ska lämnas till Unoda. Unoda kommer på lämpligt sätt att gå igenom och bedöma dessa ansökningar och lägga fram rekommendationer för styrkommittén. Styrkommittén kommer att granska ansökningarna om bistånd samt handlingsplanerna och deras genomförande. På förslag från den höga representanten och med beaktande av utkomsten av diskussionerna i styrkommittén, kommer den höga representanten att fatta det slutliga beslutet om mottagarländerna i samråd med berörda arbetsgrupper i rådet.

För att se till att mottagarländerna har ett starkt ägarskap och att verksamhet som initieras av EU är hållbar, tänker man uppmana de utvalda mottagarna, närhelst det är möjligt och lämpligt, att utarbeta handlingsplaner med bland annat en tidsplan för genomförandet av finansierad verksamhet (bland annat med nationella resurser), närmare information om projektets räckvidd och varaktighet, de viktigaste aktörerna osv. Unoda eller EU:s medlemsstater kommer i de fall detta är lämpligt att medverka vid utarbetandet av dessa handlingsplaner. Projekten kommer att genomföras i enlighet med handlingsplanerna.

4.   RAPPORTERING OCH BEDÖMNING

Unoda kommer att till den höga representanten var sjätte månad lägga fram lägesrapporter om projektens genomförande. Dessutom kommer rapporter att läggas fram om enskild biståndsverksamhet som äger rum enligt de handlingsplaner som upprättats för mottagarländerna. Rapporterna ska överlämnas till berörd rådsarbetsgrupp som bedömer framstegen och gör en övergripande utvärdering av projekten och eventuellt en uppföljning.

När så är möjligt ska parterna i BTV-konventionen informeras om genomförandet av projekten, bland annat på elektronisk väg.

5.   DELTAGANDE AV EXPERTER FRÅN EU-MEDLEMSSTATER

För att beslutet ska kunna genomföras med framgång krävs ett aktivt deltagande av experter från EU-medlemsstaterna. Unoda kommer att uppmanas att använda sig av dessa experter. De utgifter experterna ådrar sig i samband med genomförandet av projekten kommer att omfattas av beslutet.

Planerade biståndbesök (t.ex. för rättslig hjälp och bistånd för förtroendeskapande åtgärder) kommer troligtvis som standardpraxis att genomföras av högst tre experter som besöker landet under högst fem dagar.

6.   GILTIGHETSTID

Projektens genomförande beräknas pågå under totalt 24 månader.

7.   MOTTAGARE

Mottagare av verksamhet som berör universaliteten är stater som inte är parter i BTV-konventionen (både stater som har undertecknat konventionen och stater som inte har undertecknat konventionen).

Mottagare av verksamhet som hör samman med det nationella genomförandet är både konventionsstater och stater som inte är parter i BTV-konventionen samt företrädare för nationella och regionala sammanslutningar för biosäkerhet, den privata sektorn, den akademiska världen och icke-statliga organisationer.

Mottagare av verksamhet som hör samman med förtroendeskapande åtgärder är stater som är parter i BTV-konventionen.

8.   FÖRETRÄDARE FÖR TREDJE PART

För att projektens regionala ägarskap och hållbarhet ska främjas kan deltagande av experter från länder utanför EU, även sådana från relevanta regionala och internationella organisationer, finansieras med stöd av detta beslut. Unodas deltagande i workshoppar och möten om BTV-konventionen kommer att få finansiering. Deltagande av ordföranden för BTV-konventionsstaternas sammanträden kan finansieras från fall till fall.

9.   GENOMFÖRANDEORGAN – PERSONALFRÅGOR

Med tanke på att den verksamhet som man avser att uppdra åt Unoda i detta beslut ligger utanför budgeten kommer ytterligare personal att behövas.

---

(1)  EUT L 88, 25.3.2006, s. 65.

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/67

---

RÅDETS BESLUT 2012/422/GUSP

av den 23 juli 2012

till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen genomför aktivt EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen av den 12 december 2003 och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, såsom att göra multilateralism effektivare och att främja en stabil internationell och regional miljö. |
| --- | --- |

(1)

Unionen genomför aktivt EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen av den 12 december 2003 och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, såsom att göra multilateralism effektivare och att främja en stabil internationell och regional miljö.

| (2) | Unionen ställer sig bakom systemet med multilaterala fördrag, som utgör den rättsliga och normativa grunden för alla icke-spridningsansträngningar. Unionens politik är att fortsätta att följa och överallt införa befintliga nedrustnings- och icke-spridningsnormer. Unionen bistår tredjeländer med att uppfylla deras åtaganden enligt multilaterala konventioner och ordningar. |
| --- | --- |

(2)

Unionen ställer sig bakom systemet med multilaterala fördrag, som utgör den rättsliga och normativa grunden för alla icke-spridningsansträngningar. Unionens politik är att fortsätta att följa och överallt införa befintliga nedrustnings- och icke-spridningsnormer. Unionen bistår tredjeländer med att uppfylla deras åtaganden enligt multilaterala konventioner och ordningar.

| (3) | I den gemensamma förklaringen från toppmötet för Medelhavsländerna i Paris den 13 juli 2008 om inrättandet av en union för Medelhavsområdet bekräftades en gemensam strävan att uppnå fred och regional säkerhet i enlighet med Barcelonaförklaringen, som antogs vid Europa–Medelhavskonferensen den 27–28 november 1995, som bland annat främjar regional säkerhet genom att verka för icke-spridning av kärnvapen, kemiska och biologiska vapen genom anslutning till och efterlevnad av en rad internationella och regionala system för icke-spridning och vapenkontroll- och nedrustningsavtal, såsom fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT), konventionen om kemiska vapen, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, och/eller regionala arrangemang, såsom kärnvapenfria zoner, inbegripet systemen för kontroll av dessa, och genom att i god tro uppfylla åtaganden inom ramen för konventioner om vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning. |
| --- | --- |

(3)

I den gemensamma förklaringen från toppmötet för Medelhavsländerna i Paris den 13 juli 2008 om inrättandet av en union för Medelhavsområdet bekräftades en gemensam strävan att uppnå fred och regional säkerhet i enlighet med Barcelonaförklaringen, som antogs vid Europa–Medelhavskonferensen den 27–28 november 1995, som bland annat främjar regional säkerhet genom att verka för icke-spridning av kärnvapen, kemiska och biologiska vapen genom anslutning till och efterlevnad av en rad internationella och regionala system för icke-spridning och vapenkontroll- och nedrustningsavtal, såsom fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT), konventionen om kemiska vapen, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, och/eller regionala arrangemang, såsom kärnvapenfria zoner, inbegripet systemen för kontroll av dessa, och genom att i god tro uppfylla åtaganden inom ramen för konventioner om vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning.

| (4) | Parterna i unionen för Medelhavsområdet kommer att eftersträva en ömsesidigt och verkligt kontrollerbar zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen – kärnvapen, kemiska och biologiska vapen – och deras bärare. Dessutom kommer parterna att överväga vilka praktiska åtgärder som kan vidtas för att bland annat förhindra spridning av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen samt orimligt stora lager av konventionella vapen. |
| --- | --- |

(4)

Parterna i unionen för Medelhavsområdet kommer att eftersträva en ömsesidigt och verkligt kontrollerbar zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen – kärnvapen, kemiska och biologiska vapen – och deras bärare. Dessutom kommer parterna att överväga vilka praktiska åtgärder som kan vidtas för att bland annat förhindra spridning av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen samt orimligt stora lager av konventionella vapen.

| (5) | Den 19–20 juni 2008 anordnade Europeiska unionen ett seminarium i Paris om säkerhet i Mellanöstern, icke-spridning av massförstörelsevapen och nedrustning med deltagande av företrädare för staterna i regionen och unionens medlemsstater samt akademiker och nationella kärnenergibyråer. Deltagarna uppmanade unionen att främja fortsatta diskussioner i olika forum och att successivt gå över till ett formellare format, som skulle inbegripa diskussioner mellan regeringstjänstemän på grundval av Barcelonaramen, men i ett geografiskt mer inkluderande format. |
| --- | --- |

(5)

Den 19–20 juni 2008 anordnade Europeiska unionen ett seminarium i Paris om säkerhet i Mellanöstern, icke-spridning av massförstörelsevapen och nedrustning med deltagande av företrädare för staterna i regionen och unionens medlemsstater samt akademiker och nationella kärnenergibyråer. Deltagarna uppmanade unionen att främja fortsatta diskussioner i olika forum och att successivt gå över till ett formellare format, som skulle inbegripa diskussioner mellan regeringstjänstemän på grundval av Barcelonaramen, men i ett geografiskt mer inkluderande format.

| (6) | Vid 2010 års utvärderingskonferens om icke-spridningsfördraget betonades vikten av en process som leder till att 1995 års resolution om Mellanöstern (nedan kallad 1995 års resolution) genomförs fullt ut. I detta syfte ställde sig konferensen bakom vissa konkreta åtgärder, bland annat beaktande av alla erbjudanden om stöd för genomförandet av 1995 års resolution, inklusive unionens erbjudande att stå som värd för ytterligare ett uppföljningsseminarium knutet till det som organiserades i juni 2008. |
| --- | --- |

(6)

Vid 2010 års utvärderingskonferens om icke-spridningsfördraget betonades vikten av en process som leder till att 1995 års resolution om Mellanöstern (nedan kallad 1995 års resolution) genomförs fullt ut. I detta syfte ställde sig konferensen bakom vissa konkreta åtgärder, bland annat beaktande av alla erbjudanden om stöd för genomförandet av 1995 års resolution, inklusive unionens erbjudande att stå som värd för ytterligare ett uppföljningsseminarium knutet till det som organiserades i juni 2008.

| (7) | Vidare erkände 2010 års utvärderingskonferens det civila samhällets viktiga roll för genomförandet av 1995 års resolution och stödde alla insatser på detta område. |
| --- | --- |

(7)

Vidare erkände 2010 års utvärderingskonferens det civila samhällets viktiga roll för genomförandet av 1995 års resolution och stödde alla insatser på detta område.

| (8) | Den 6–7 juli 2011 anordnade unionen ett seminarium i Bryssel för att främja förtroendeskapande och till stöd för en process som syftar till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, vilket sammanförde högre företrädare för staterna i regionen, de tre stater som är depositarier för fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT), unionens medlemsstater, andra berörda stater samt akademiker och officiella företrädare för de viktigaste regionala och internationella organisationerna. Deltagarna uppmanade med eftertryck unionen att fortsätta att främja processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen, bland annat genom att vidta andra liknande initiativ före 2012 års konferens, som ska sammankallas av FN:s generalsekreterare och de länder som är medförslagsställare till 1995 års resolution. |
| --- | --- |

(8)

Den 6–7 juli 2011 anordnade unionen ett seminarium i Bryssel för att främja förtroendeskapande och till stöd för en process som syftar till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, vilket sammanförde högre företrädare för staterna i regionen, de tre stater som är depositarier för fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT), unionens medlemsstater, andra berörda stater samt akademiker och officiella företrädare för de viktigaste regionala och internationella organisationerna. Deltagarna uppmanade med eftertryck unionen att fortsätta att främja processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen, bland annat genom att vidta andra liknande initiativ före 2012 års konferens, som ska sammankallas av FN:s generalsekreterare och de länder som är medförslagsställare till 1995 års resolution.

| (9) | Den 14 oktober 2011 utsåg FN:s generalsekreterare och regeringarna i Ryska federationen, Förenade kungariket och Förenta staterna, i sin egenskap av länder som är medförslagsställare till 1995 års NPT-resolution om Mellanöstern och depositarier för fördraget, i samråd med staterna i regionen understatssekreterare Jaakko Laajava till kontaktperson och Finland till värdregering för 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

(9)

Den 14 oktober 2011 utsåg FN:s generalsekreterare och regeringarna i Ryska federationen, Förenade kungariket och Förenta staterna, i sin egenskap av länder som är medförslagsställare till 1995 års NPT-resolution om Mellanöstern och depositarier för fördraget, i samråd med staterna i regionen understatssekreterare Jaakko Laajava till kontaktperson och Finland till värdregering för 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen.

| (10) | Sedan november 2011 har unionen hållit nära samråd med kontaktpersonen och hans medhjälpare för att tillhandahålla ytterligare stöd till processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

(10)

Sedan november 2011 har unionen hållit nära samråd med kontaktpersonen och hans medhjälpare för att tillhandahålla ytterligare stöd till processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att följa upp 2011 års seminarium om att främja förtroendeskapande och till stöd för en process som syftar till upprätta en zon som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare i Mellanöstern ska unionen stödja insatser för att främja följande målsättningar:

| a) | Att stödja kontaktpersonens arbete med 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

a)

Att stödja kontaktpersonens arbete med 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen.

| b) | Att öka unionens synlighet som en aktör verksam både globalt och i regionen på området icke-spridning. |
| --- | --- |

b)

Att öka unionens synlighet som en aktör verksam både globalt och i regionen på området icke-spridning.

| c) | Att främja regionalpolitisk och säkerhetsrelaterad dialog inom det civila samhället och den statliga sektorn, särskilt mellan experter, tjänstemän och akademiker. |
| --- | --- |

c)

Att främja regionalpolitisk och säkerhetsrelaterad dialog inom det civila samhället och den statliga sektorn, särskilt mellan experter, tjänstemän och akademiker.

| d) | Att identifiera konkreta förtroendeskapande åtgärder som kan utgöra konkreta steg mot en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare. |
| --- | --- |

d)

Att identifiera konkreta förtroendeskapande åtgärder som kan utgöra konkreta steg mot en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare.

| e) | Att främja diskussioner om universalisering och genomförande av relevanta internationella fördrag och andra instrument för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och deras bärare. |
| --- | --- |

e)

Att främja diskussioner om universalisering och genomförande av relevanta internationella fördrag och andra instrument för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och deras bärare.

| f) | Att diskutera frågor rörande fredlig användning av kärnenergi samt internationellt och regionalt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

f)

Att diskutera frågor rörande fredlig användning av kärnenergi samt internationellt och regionalt samarbete på detta område.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska omfatta följande särskilda verksamheter:

| a) | Att tillhandahålla medel för att organisera ett uppföljningsevenemang knutet till 2008 års och 2011 års EU-seminarier, vilket ska äga rum före 2012 års konferens i form av ett spår-2-seminarium. |
| --- | --- |

a)

Att tillhandahålla medel för att organisera ett uppföljningsevenemang knutet till 2008 års och 2011 års EU-seminarier, vilket ska äga rum före 2012 års konferens i form av ett spår-2-seminarium.

| b) | Att tillhandahålla medel för att utarbeta bakgrundsdokument om frågor som ska tas upp på uppföljningsseminariet. |
| --- | --- |

b)

Att tillhandahålla medel för att utarbeta bakgrundsdokument om frågor som ska tas upp på uppföljningsseminariet.

| c) | Att tillhandahålla medel för att skapa en särskild sida på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning av tankesmedjor. |
| --- | --- |

c)

Att tillhandahålla medel för att skapa en särskild sida på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning av tankesmedjor.

| d) | Att tillhandahålla medel för icke-statliga unionsexperters deltagande, om nödvändigt och i nära samordning med Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ, såsom Amman-ramverket. |
| --- | --- |

d)

Att tillhandahålla medel för icke-statliga unionsexperters deltagande, om nödvändigt och i nära samordning med Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ, såsom Amman-ramverket.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska anförtros åt EU-konsortiet för icke-spridning, som ska utföra denna uppgift under den höga representantens ansvar. I detta syfte ska den höga representanten inleda nödvändiga arrangemang med EU-konsortiet för icke-spridning.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 352 000 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som avses i punkt 1 förvaltas på rätt sätt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med EU-konsortiet för icke-spridning. I överenskommelsen ska det fastställas att EU-konsortiet för icke-spridning ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå den överenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om alla eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingående av överenskommelsen.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från EU-konsortiet för icke-spridning. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som anges i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut ska upphöra att gälla 18 månader efter det att de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

BILAGA

Projekt till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen

1.   MÅL

I Barcelonaförklaringen, som antogs vid Europa–Medelhavskonferensen den 27–28 november 1995, enades unionen och dess Medelhavspartner om att verka för en faktiskt kontrollerbar zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare. I den gemensamma förklaringen från Medelhavstoppmötet i Paris 2008 bekräftade unionen att den är beredd att diskutera och utarbeta konkreta åtgärder för att bereda vägen för ett fullständigt genomförande av 1995 års resolution om Mellanöstern från konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet (nedan kallad 1995 års resolution) och upprättandet av en sådan zon. Sådana konkreta åtgärder behandlades för första gången under EU:s seminarium i Paris i juni 2008 om säkerhet i Mellanöstern, icke-spridning av massförstörelsevapen och nedrustning och fastställdes senare vid EU:s seminarium om att främja förtroendeskapande och till stöd för en process som syftar till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, som hölls i Bryssel i juli 2011.

Unionen anser att dessa konkreta åtgärder bland annat bör främja universell anslutning till och efterlevnad av alla multilaterala avtal och instrument som avser icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning, såsom fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (NPT), konventionen om kemiska vapen, konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring, fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler samt IAEA:s övergripande säkerhetskontrollavtal och tilläggsprotokoll. Inledande av förhandlingar om ett fördrag om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen skulle utgöra ännu ett avgörande steg i detta sammanhang. Sådana steg skulle kunna utgöra en betydelsefull regional förtroendeskapande åtgärd i syfte att upprätta en kontrollerbar zon som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare.

Unionen önskar fortsätta att intensifiera den politiska och säkerhetsrelaterade dialogen med relevanta partner inom unionen för Medelhavsområdet och alla andra länder i Mellanöstern om frågor som rör upprättandet av en zon som är fri från massförstörelsevapen. Europeiska unionen anser att utarbetande och genomförande av konkreta förtroendeskapande åtgärder skulle kunna underlätta utvecklingen i riktning mot en zon som är fri från massförstörelsevapen.

Mot bakgrund av det ökade intresset för att utveckla fredliga användningsområden för kärnenergi i regionen bör man även anstränga sig för att se till att utvecklingen av fredliga användningsområden sker i enlighet med högsta standarder i fråga om trygghet, säkerhet och icke-spridning. Unionen fortsätter att stödja de beslut och den resolution om Mellanöstern som antogs vid 1995 års utvärderings- och förlängningskonferens och slutdokumenten från 2000 och 2010 års NPT-utvärderingskonferenser. 2010 års NPT-utvärderingskonferens godkände flera praktiska åtgärder, som bland annat innefattar sammankallande av en konferens under 2012 om att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen samt beaktande av samtliga erbjudanden om stöd för genomförandet av 1995 års resolution.

Efter framgången med EU:s seminarium i juli 2011 anser unionen att strävan mot dessa mål skulle kunna drivas vidare genom ett andra seminarium till stöd för 2012 års konferens.

Unionen vill stödja de ovannämnda målen på följande sätt:

| — | Genom att anordna ett uppföljningsseminarium, som ska hållas före 2012 års konferens. |
| --- | --- |

—

Genom att anordna ett uppföljningsseminarium, som ska hållas före 2012 års konferens.

| — | Genom att tillhandahålla medel för utarbetande av bakgrundsdokument, vilka beställs från experter från regionen och från annat håll till stöd för uppföljningsseminariet. |
| --- | --- |

—

Genom att tillhandahålla medel för utarbetande av bakgrundsdokument, vilka beställs från experter från regionen och från annat håll till stöd för uppföljningsseminariet.

| — | Genom att tillhandahålla medel för att skapa en särskild sida på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning (www.non-proliferation.eu). |
| --- | --- |

—

Genom att tillhandahålla medel för att skapa en särskild sida på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning (www.non-proliferation.eu).

| — | Genom att tillhandahålla medel för icke-statliga unionsexperters deltagande, om nödvändigt och i nära samordning med utrikestjänsten, i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ, såsom Amman-ramverket. |
| --- | --- |

—

Genom att tillhandahålla medel för icke-statliga unionsexperters deltagande, om nödvändigt och i nära samordning med utrikestjänsten, i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ, såsom Amman-ramverket.

2.   BESKRIVNING AV PROJEKTEN

2.1   Projekt 1: Seminarium till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen före 2012 års konferens

2.1.1   Projektets syfte

| a) | Att anordna ett uppföljningsevenemang knutet till EU:s seminarium om att främja en process som syftar till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, som hölls i Bryssel den 6–7 juli 2011 i form av ett allmänt spår-2-möte före 2012 års konferens. |
| --- | --- |

a)

Att anordna ett uppföljningsevenemang knutet till EU:s seminarium om att främja en process som syftar till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, som hölls i Bryssel den 6–7 juli 2011 i form av ett allmänt spår-2-möte före 2012 års konferens.

| b) | Att diskutera frågor om regional säkerhet i Mellanöstern, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen. |
| --- | --- |

b)

Att diskutera frågor om regional säkerhet i Mellanöstern, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen.

| c) | Att utforska möjliga förtroendeskapande åtgärder för att underlätta processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

c)

Att utforska möjliga förtroendeskapande åtgärder för att underlätta processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen.

| d) | Att diskutera möjligheter att åstadkomma universell anslutning till och genomförande av internationella avtal om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument. |
| --- | --- |

d)

Att diskutera möjligheter att åstadkomma universell anslutning till och genomförande av internationella avtal om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument.

| e) | Att undersöka utsikterna till fredligt kärntekniskt samarbete och därmed sammanhängande biståndsverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Att undersöka utsikterna till fredligt kärntekniskt samarbete och därmed sammanhängande biståndsverksamhet.

2.1.2   Projektets förväntade resultat

| a) | Stödja kontaktpersonen för 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen vid förberedelserna inför det evenemanget. |
| --- | --- |

a)

Stödja kontaktpersonen för 2012 års konferens om upprättande av en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen vid förberedelserna inför det evenemanget.

| b) | Fördjupa dialogen och skapa förtroende i det civila samhället och den statliga sektorn i syfte att göra ytterligare framsteg till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

b)

Fördjupa dialogen och skapa förtroende i det civila samhället och den statliga sektorn i syfte att göra ytterligare framsteg till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen.

| c) | Öka den ömsesidiga förståelsen för frågor som påverkar säkerhetsförhållandena i regionen, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen. |
| --- | --- |

c)

Öka den ömsesidiga förståelsen för frågor som påverkar säkerhetsförhållandena i regionen, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen.

| d) | Öka medvetenheten, kunskapen och förståelsen i fråga om de praktiska åtgärder som krävs för att i Mellanöstern upprätta en zon som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare. |
| --- | --- |

d)

Öka medvetenheten, kunskapen och förståelsen i fråga om de praktiska åtgärder som krävs för att i Mellanöstern upprätta en zon som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare.

| e) | Bidra till insatser för universell anslutning till och genomförande av internationella avtal om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument. |
| --- | --- |

e)

Bidra till insatser för universell anslutning till och genomförande av internationella avtal om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument.

| f) | Underlätta internationellt och regionalt samarbete om fredlig användning av kärnenergi i enlighet med högsta standard för kärnsäkerhet och icke-spridning. |
| --- | --- |

f)

Underlätta internationellt och regionalt samarbete om fredlig användning av kärnenergi i enlighet med högsta standard för kärnsäkerhet och icke-spridning.

2.1.3   Beskrivning av projektet

Genom projektet kommer man att anordna ett tvådagarsseminarium, som företrädesvis ska äga rum i Bryssel eller i Mellanösternregionen. Företrädare för berörda unionsinstitutioner, medlemsstaterna, alla länder i Mellanöstern, kärnvapenstater, berörda internationella organisationer och akademiska experter kommer att delta. Uppskattningsvis väntas 150 företrädare delta.

Diskussionerna kommer att ledas av akademiska experter. Med tanke på de känsliga frågor som kommer att tas upp kommer diskussionerna att föras enligt Chatham House-reglerna, för att medge en mer informell och öppen debatt utan att informationskällan vid mötet röjs.

Inbjudna deltagare och talare (akademiker och tjänstemän som inte är unionstjänstemän) kommer att få ersättning för sina kostnader: resor, logi och traktamenten. I rådets beslut föreskrivs även finansiering av alla övriga kostnader, inklusive konferensanläggning, utrustning, luncher, middagar, kaffepauser. Seminariets arbetsspråk kommer att vara engelska.

EU-konsortiet för icke-spridning kommer att i nära samråd med den höga representantens företrädare och medlemsstaterna bjuda in deltagare till seminariet och fastställa konferensens dagordning.

EU-konsortiet för icke-spridning kommer att utarbeta en mötesrapport och skicka den till den höga representantens företrädare och kontaktpersonen. Rapporten kan överlämnas till berörda organ i unionen, alla länder i Mellanöstern, andra berörda länder och behöriga internationella organisationer.

2.2   Projekt 2: Bakgrundsdokument

2.2.1   Projektets syfte

| a) | tillhandahålla upp till tjugo bakgrundsdokument om ämnen på seminariet till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla upp till tjugo bakgrundsdokument om ämnen på seminariet till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen,

| b) | tillhandahålla verktyg för förståelse av säkerhetsförhållandena i regionen, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla verktyg för förståelse av säkerhetsförhållandena i regionen, bland annat spridning av massförstörelsevapen och deras bärare samt konventionella vapen,

| c) | identifiera möjliga förtroendeskapande åtgärder som kan utgöra konkreta steg mot en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare, |
| --- | --- |

c)

identifiera möjliga förtroendeskapande åtgärder som kan utgöra konkreta steg mot en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare,

| d) | identifiera hur man kan göra ytterligare framsteg med universalisering och genomförande av internationella fördrag om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument, |
| --- | --- |

d)

identifiera hur man kan göra ytterligare framsteg med universalisering och genomförande av internationella fördrag om icke-spridning och nedrustning samt andra instrument,

| e) | identifiera utsikterna för fredligt kärntekniskt samarbete mot bakgrund av ländernas energipolitik och energibehov. |
| --- | --- |

e)

identifiera utsikterna för fredligt kärntekniskt samarbete mot bakgrund av ländernas energipolitik och energibehov.

2.2.2   Projektets förväntade resultat

| a) | förse seminariet med idéer och förslag till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare och bidra till en målinriktad och strukturerad diskussion i alla relevanta frågor, |
| --- | --- |

a)

förse seminariet med idéer och förslag till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare och bidra till en målinriktad och strukturerad diskussion i alla relevanta frågor,

| b) | öka medvetenheten, kunskapen och förståelsen inom det civila samhället och den statliga sektorn rörande frågor som rör en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare samt den regionala säkerheten i Mellanöstern, |
| --- | --- |

b)

öka medvetenheten, kunskapen och förståelsen inom det civila samhället och den statliga sektorn rörande frågor som rör en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare samt den regionala säkerheten i Mellanöstern,

| c) | tillhandahålla politiska och/eller operativa alternativ till regeringar och internationella organisationer för att underlätta processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare samt regional säkerhet i Mellanöstern. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla politiska och/eller operativa alternativ till regeringar och internationella organisationer för att underlätta processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen och deras bärare samt regional säkerhet i Mellanöstern.

2.2.3   Beskrivning av projektet

Projektet omfattar utarbetandet av upp till tjugo bakgrundsdokument om fem till tio sidor vardera. Bakgrundsdokumenten kommer att utarbetas eller beställas av EU-konsortiet för icke-spridning och återger inte nödvändigtvis unionsinstitutionernas eller medlemsstaternas uppfattning. EU-konsortiet för icke-spridning kommer att anordna en inbjudan att lämna in dokument för att uppmuntra medverkan av experter från regionen.

Bakgrundsdokumenten kommer att behandla ämnen som diskuteras på seminariet till stöd för en process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen. Varje dokument kommer att ligga till grund för politiska och/eller operativa alternativ.

Bakgrundsdokumenten kommer att översändas till seminariedeltagarna, behöriga organ i unionen och medlemsstaterna, alla länder i Mellanöstern, andra berörda länder och behöriga internationella organisationer. Bakgrundsdokumenten kan offentliggöras på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning.

Efter seminariet kan dessa bakgrundsdokument sammanställas i en enda publikation.

2.3   Projekt 3: Skapandet av en särskild sida på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning av tankesmedjor

2.3.1   Projektets syfte

| a) | Uppmuntra till diskussioner och samverkan mellan regeringstjänstemän och det civila samhället, icke-statliga organisationer och den akademiska världen. |
| --- | --- |

a)

Uppmuntra till diskussioner och samverkan mellan regeringstjänstemän och det civila samhället, icke-statliga organisationer och den akademiska världen.

| b) | Skapa en särskild sida, där tankesmedjor om icke-spridning kan utbyta oberoende åsikter om och analyser av de ämnen som behandlas vid seminariet. |
| --- | --- |

b)

Skapa en särskild sida, där tankesmedjor om icke-spridning kan utbyta oberoende åsikter om och analyser av de ämnen som behandlas vid seminariet.

2.3.2   Projektets förväntade resultat

Underlätta utbyte av åsikter och öka medverkan från det civila samhället, icke-statliga organisationer och den akademiska världen i processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen.

2.3.3   Beskrivning av projektet

Projektet innefattar skapandet av en särskild sida ägnad mötet på webbplatsen för EU-konsortiet för icke-spridning. Via denna särskilda sida kommer man att fritt kunna ladda ned alla relevanta dokument, inbegripet dokument som utarbetats och offentliggjorts för seminariet samt dokument från oberoende tankesmedjor som kan tänkas vilja dela med sig av sina forskningsresultat i de ämnen som omfattas av seminariet.

2.4   Projekt 4: Deltagande av icke-statliga unionsexperter, om nödvändigt och i nära samordning med utrikestjänsten, i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ, såsom Amman-ramverket. Finansiering av relevanta tematiska ad hoc-initiativ

2.4.1   Projektets syfte

Säkerställa att unionsexperter deltar i lämplig omfattning och är representerade fullt ut, bland annat genom finansiering av tematiska initiativ, i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ med internationellt eller regionalt tillämpningsområde, vilka redan inletts (Amman-ramverket) eller kommer att inledas inom en snar framtid, i syfte att bidra till processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen.

2.4.2   Projektets förväntade resultat

Samla in information och tematiska publikationer, upprätthålla användbara nätverk och utöva ett positivt inflytande över hela processen för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen.

2.4.3   Beskrivning av projektet

Stödja icke-statliga unionsexperters medverkan i de fall unionens tjänstemän inte deltar i relevanta officiella och icke-statliga initiativ och spår-2-initiativ med internationellt eller regionalt tillämpningsområde.

3.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projekten beräknas totalt pågå under 18 månader.

4.   STÖDMOTTAGARE

Stödmottagare för projektet är

| a) | länder i Mellanöstern, |
| --- | --- |

a)

länder i Mellanöstern,

| b) | andra intresserade länder, |
| --- | --- |

b)

andra intresserade länder,

| c) | berörda internationella organisationer, |
| --- | --- |

c)

berörda internationella organisationer,

| d) | det civila samhället. |
| --- | --- |

d)

det civila samhället.

5.   FÖRFARANDEASPEKTER, SAMORDNING OCH STYRKOMMITTÉN

Styrkommittén kommer att bestå av företrädare för den höga representanten och företrädare för genomförandeorganet för varje specifikt projekt. Styrkommittén ska regelbundet, åtminstone var sjätte månad, se över genomförandet av rådets beslut, bland annat med hjälp av elektroniska kommunikationsmedel.

6.   GENOMFÖRANDEORGAN

Det tekniska genomförandet av detta rådsbeslut kommer att anförtros EU-konsortiet för icke-spridning.

EU-konsortiet för icke-spridning ska utföra sina uppgifter under den höga representantens ansvar. Vid fullgörandet av sina uppgifter ska det efter behov samarbeta med den höga representanten, medlemsstaterna, andra deltagande stater och internationella organisationer.

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/74

---

RÅDETS BESLUT 2012/423/GUSP

av den 23 juli 2012

till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom Europeiska unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas både inom Europeiska unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför aktivt den strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitlen II och III i denna, till exempel att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leder till förbättring av ett multilateralt system för förhindrande av spridning och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) är en integrerad del i detta system. Den syftar till att förebygga och förhindra spridning av ballistiska missilsystem som kan bära massförstörelsevapen och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt den strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitlen II och III i denna, till exempel att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leder till förbättring av ett multilateralt system för förhindrande av spridning och multilaterala förtroendeskapande åtgärder. Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) är en integrerad del i detta system. Den syftar till att förebygga och förhindra spridning av ballistiska missilsystem som kan bära massförstörelsevapen och tillhörande teknik.

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare.
  Enligt den gemensamma ståndpunkten bör bland annat så många länder som möjligt övertygas att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare samband mellan koden och FN:s multilaterala system om förhindrande av spridning främjas. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare.

Enligt den gemensamma ståndpunkten bör bland annat så många länder som möjligt övertygas att ansluta sig till koden, särskilt de länder som kan tillverka ballistiska missiler; dessutom bör koden vidareutvecklas och genomföras, särskilt dess förtroendeskapande åtgärder, och ett närmare samband mellan koden och FN:s multilaterala system om förhindrande av spridning främjas.

| (4) | Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och ett dokument med titeln ”Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen”, där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot bakgrund av framstegen hittills och det pågående arbetet med att genomföra de ”nya handlingslinjerna” enades rådet i december 2010 om att förlänga genomförandeperioden till och med slutet av 2012. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 december 2008 antog rådet sina slutsatser och ett dokument med titeln ”Nya handlingslinjer för Europeiska unionen i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen”, där det fastställs att spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för dessa fortsätter att utgöra ett av de största hoten mot säkerheten och att politiken för icke-spridning utgör en viktig del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Mot bakgrund av framstegen hittills och det pågående arbetet med att genomföra de ”nya handlingslinjerna” enades rådet i december 2010 om att förlänga genomförandeperioden till och med slutet av 2012.

| (5) | Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Genom det beslutet kunde man framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialogen mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt en bättre tillämpning och utveckling av koden. Detta uppföljningsbeslut bör bidra till denna process. |
| --- | --- |

(5)

Den 18 december 2008 antog rådet beslut 2008/974/Gusp (2) till stöd för Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Genom det beslutet kunde man framgångsrikt främja universalisering av koden och efterlevnad av dess principer. Det är en prioritering för unionen att fortsätta med dialogen mellan stater som anslutit sig och dem som inte gjort det i syfte att ytterligare främja kodens universalitet samt en bättre tillämpning och utveckling av koden. Detta uppföljningsbeslut bör bidra till denna process.

| (6) | Vid sidan av Haag-uppförandekoden ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydasien, inbegripet Iran och Demokratiska folkrepubliken Korea. |
| --- | --- |

(6)

Vid sidan av Haag-uppförandekoden ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydasien, inbegripet Iran och Demokratiska folkrepubliken Korea.

| (7) | FN:s säkerhetsråd framhöll i sin resolution 1540 (2004) och erinrade i sin resolution 1977 (2011) om att spridning av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i FN:s säkerhetsråds resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Dessutom beslutade FN:s säkerhetsråd i sin resolution 1929 (2010), som bygger på bland annat de tidigare nämnda resolutionerna, att Iran inte bör bedriva någon verksamhet med anknytning till ballistiska missiler med förmåga att bära kärnvapen, inbegripet uppskjutning med användning av ballistisk missilteknik, och att staterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra tekniköverföring eller tekniskt bistånd till Iran med anknytning till sådan verksamhet. Detta beslut bör mer generellt fungera så att en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler stöds. |
| --- | --- |

(7)

FN:s säkerhetsråd framhöll i sin resolution 1540 (2004) och erinrade i sin resolution 1977 (2011) om att spridning av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och ålade staterna att bland annat avhålla sig från att på något sätt stödja icke-statliga aktörer i deras utveckling, förvärv, tillverkning, innehav, transport, överföring eller användning av kärnvapen eller kemiska eller biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen. Att kärnvapen och kemiska och biologiska vapen och bärarsystem för sådana vapen utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet bekräftades i FN:s säkerhetsråds resolution 1887 (2009) om icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Dessutom beslutade FN:s säkerhetsråd i sin resolution 1929 (2010), som bygger på bland annat de tidigare nämnda resolutionerna, att Iran inte bör bedriva någon verksamhet med anknytning till ballistiska missiler med förmåga att bära kärnvapen, inbegripet uppskjutning med användning av ballistisk missilteknik, och att staterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra tekniköverföring eller tekniskt bistånd till Iran med anknytning till sådan verksamhet. Detta beslut bör mer generellt fungera så att en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler stöds.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att säkerställa ett fortlöpande och praktiskt genomförande av vissa inslag i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen ska unionen

| a) | stödja verksamhet som stöder Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler, särskilt i syfte att






  — | främja universalisering av koden, och särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden, |
| --- | --- | --- |

a)

stödja verksamhet som stöder Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler, särskilt i syfte att

—

främja universalisering av koden, och särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden,

| — | stödja genomförandet av koden, |
| --- | --- |

—

stödja genomförandet av koden,

| — | förbättra kodens synlighet, särskilt i samband med tioårsdagen av dess undertecknande, |
| --- | --- |

—

förbättra kodens synlighet, särskilt i samband med tioårsdagen av dess undertecknande,

| b) | mer generellt stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler, framför allt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar. |
| --- | --- |

b)

mer generellt stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridning av ballistiska missiler, framför allt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska härvid omfatta följande särskilda verksamheter:

| a) | Verksamhet till stöd för koden:






  — | Utarbetande och offentliggörande av ett ”välkomstpaket” för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även ska erinra de stater som anslutit sig om deras förpliktelser. |
| --- | --- | --- |

a)

Verksamhet till stöd för koden:

—

Utarbetande och offentliggörande av ett ”välkomstpaket” för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även ska erinra de stater som anslutit sig om deras förpliktelser.

| — | Anordnande av uppsökande sidoevenemang i Wien i samband med de deltagande staternas årsmöte om Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

—

Anordnande av uppsökande sidoevenemang i Wien i samband med de deltagande staternas årsmöte om Haag-uppförandekoden.

| — | Anordnande av uppsökande sidoevenemang för att stödja Haag-uppförandekoden i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott. |
| --- | --- |

—

Anordnande av uppsökande sidoevenemang för att stödja Haag-uppförandekoden i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott.

| — | Anordnande av högst tre regionala uppsökande seminarier som bygger på unionens prioriteringar (eventuellt Asien, Gulfländerna och Latinamerika). |
| --- | --- |

—

Anordnande av högst tre regionala uppsökande seminarier som bygger på unionens prioriteringar (eventuellt Asien, Gulfländerna och Latinamerika).

| — | Uppmuntran till företrädare från såväl utvecklingsländer som anslutit sig och sådana som inte anslutit sig att närvara vid årsmöten och uppsökande seminarier om Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

—

Uppmuntran till företrädare från såväl utvecklingsländer som anslutit sig och sådana som inte anslutit sig att närvara vid årsmöten och uppsökande seminarier om Haag-uppförandekoden.

| — | Anordnande av informationsmöten med stater som nyligen anslutit sig till Haag-uppförandekoden för att hjälpa dem att fullgöra sina förpliktelser, även i samband med årsmötet om Haag-uppförandekoden i Wien. |
| --- | --- |

—

Anordnande av informationsmöten med stater som nyligen anslutit sig till Haag-uppförandekoden för att hjälpa dem att fullgöra sina förpliktelser, även i samband med årsmötet om Haag-uppförandekoden i Wien.

| — | Stöd till samordningen av de kodfrämjande insatserna med verksamheten i FN:s 1540-kommitté, även genom finansiering av deltagande av experter på Haag-uppförandekoden vid 1540-kommitténs landsbesök. |
| --- | --- |

—

Stöd till samordningen av de kodfrämjande insatserna med verksamheten i FN:s 1540-kommitté, även genom finansiering av deltagande av experter på Haag-uppförandekoden vid 1540-kommitténs landsbesök.

| — | Stöd till Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Stöd till Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen.

| — | Ekonomiskt stöd till verksamhet för uppmärksammande av Haag-uppförandekodens tioårsdag. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt stöd till verksamhet för uppmärksammande av Haag-uppförandekodens tioårsdag.

| b) | Verksamhet till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler i allmänhet:






  — | Anordnande av högst fyra seminarier, i samband med multilaterala forum, för ökad medvetenhet om spridning av ballistiska missiler, som eventuellt kan knytas till de uppsökande arrangemangen om Haag-uppförandekoden, t.ex. ett seminarium i samband med FN:s generalförsamling, nedrustningskonferensen eller de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- | --- |

b)

Verksamhet till stöd för icke-spridning av ballistiska missiler i allmänhet:

—

Anordnande av högst fyra seminarier, i samband med multilaterala forum, för ökad medvetenhet om spridning av ballistiska missiler, som eventuellt kan knytas till de uppsökande arrangemangen om Haag-uppförandekoden, t.ex. ett seminarium i samband med FN:s generalförsamling, nedrustningskonferensen eller de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget.

| — | Anordnande av högst tre regionala seminarier för att öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler och stimulera till diskussion om perspektiven för bättre hantering av det hot som spridningen av ballistiska missiler innebär på regional nivå, som eventuellt kan knytas till unionens övriga uppsökande arrangemang om Haag-uppförandekoden; seminarier skulle kunna anordnas i Asien, Gulfregionen och Latinamerika tillsammans med de stater som berörs. |
| --- | --- |

—

Anordnande av högst tre regionala seminarier för att öka medvetenheten om spridning av ballistiska missiler och stimulera till diskussion om perspektiven för bättre hantering av det hot som spridningen av ballistiska missiler innebär på regional nivå, som eventuellt kan knytas till unionens övriga uppsökande arrangemang om Haag-uppförandekoden; seminarier skulle kunna anordnas i Asien, Gulfregionen och Latinamerika tillsammans med de stater som berörs.

| — | Tillhandahållande av tre dokument med punkter för reflektioner om eventuella ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området för ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder; eventuella juridiskt bindande åtgärder avseende kort- och medeldistansmarkrobotar av ballistisk typ och undersökning av möjligheten att välja ett regionalt fokus som första steg, till exempel i regioner av särskilt unionsintresse och/eller där framsteg kan väntas inom en nära framtid. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av tre dokument med punkter för reflektioner om eventuella ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området för ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder; eventuella juridiskt bindande åtgärder avseende kort- och medeldistansmarkrobotar av ballistisk typ och undersökning av möjligheten att välja ett regionalt fokus som första steg, till exempel i regioner av särskilt unionsintresse och/eller där framsteg kan väntas inom en nära framtid.

| — | Anordnande av högst tre medvetenhetsskapande möten för experter, särskilt från forsknings- och/eller rymdområdet och industrin, för att redan i ett tidigt skede förhindra överföring av varor med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

—

Anordnande av högst tre medvetenhetsskapande möten för experter, särskilt från forsknings- och/eller rymdområdet och industrin, för att redan i ett tidigt skede förhindra överföring av varor med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring.

| — | Främjande av tillträdet för akademiker från utvecklingsländer som arbetar med icke-spridning av missiler till projekt vid Europeiska unionens centrum med särskild kompetens. |
| --- | --- |

—

Främjande av tillträdet för akademiker från utvecklingsländer som arbetar med icke-spridning av missiler till projekt vid Europeiska unionens centrum med särskild kompetens.

| — | I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens anordnande av riktade expertuppdrag i länder utanför unionen för att utbyta information och tillvaratagna erfarenheter om exportkontrollen i samband med missilteknik och varor med dubbla användningsområden och hjälpa dem att bygga upp sin nationella kapacitet. |
| --- | --- |

—

I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens anordnande av riktade expertuppdrag i länder utanför unionen för att utbyta information och tillvaratagna erfarenheter om exportkontrollen i samband med missilteknik och varor med dubbla användningsområden och hjälpa dem att bygga upp sin nationella kapacitet.

| — | Stöd till expertutbildning om ballistisk icke-spridning genom deltagande i unionsprogram, till exempel det som finns vid ESFP-akademin, eller i EU-medlemsstaternas program. |
| --- | --- |

—

Stöd till expertutbildning om ballistisk icke-spridning genom deltagande i unionsprogram, till exempel det som finns vid ESFP-akademin, eller i EU-medlemsstaternas program.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska ombesörjas av Fondation pour la recherche stratégique (FRS), som ska utföra denna uppgift på den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med FRS.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 ska vara 930 000 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som är tillämpliga på unionens budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att utgifter som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska därför ingå en finansieringsöverenskommelse med FRS. I överenskommelsen ska det fastställas att FRS ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska sträva efter att ingå finansieringsöverenskommelsen i punkt 3 snarast möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om datumet för överenskommelsens ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från FRS. Dessa rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   Detta beslut upphör att gälla 24 månader efter det att de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 3.3 har ingåtts. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 302, 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 91.

2

---

BILAGA

EU:s stöd till icke-spridning av ballistiska missiler inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och för rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp

1.   SYFTEN

Europeiska unionen är en bestämd förespråkare av icke-spridning av missiler (EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen av den 12 december 2003; rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare; rådet har godkänt nya handlingslinjer för Europeiska unionen från december 2008 i kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärarsystem för sådana vapen; EU:s stöd till FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004), som det erinras om i FN:s säkerhetsråds resolution 1977 (2010)).

Europeiska unionen har redan från början kraftfullt stött Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad koden eller Haag-uppförandekoden) och har regelbundet uttryckt sin oro över spridningen av ballistiska missiler. Europeiska unionen betraktar koden som ett viktigt multilateralt instrument som syftar till att hindra spridning av ballistiska missilsystem och tillhörande teknik genom öppenhet och förtroendeskapande åtgärder. Alla Europeiska unionens medlemsstater har anslutit sig till koden och genomför den, trogna kodens anda.

I det förflutna har unionen sökt råda bot på återstående luckor i kodens genomförande och universalitet genom att organisera en workshop för de stater som anslutit sig till koden och de som inte anslutit sig till den i anslutning till årsmötet 2007.

Styrkt av resultaten av workshopen har Europeiska unionen gått vidare med sitt initiativ och stött koden när det gäller följande tre aspekter:

| — | Kodens universalitet. |
| --- | --- |

—

Kodens universalitet.

| — | Kodens genomförande. |
| --- | --- |

—

Kodens genomförande.

| — | Utveckling av koden och förbättring av dess funktionssätt. |
| --- | --- |

—

Utveckling av koden och förbättring av dess funktionssätt.

Insatsen gjordes inom ramen för rådets beslut 2008/974/Gusp av den 18 december 2008, som erbjöd möjlighet att utarbeta flera initiativ för stöd till Haag-uppförandekoden, bland annat

| — | utveckling av en särskild och säker webbplats, |
| --- | --- |

—

utveckling av en särskild och säker webbplats,

| — | anordnande av flera sidoevenemang i Wien och New York i syfte att ge koden uppmärksamhet bland stater som inte anslutit sig till den, |
| --- | --- |

—

anordnande av flera sidoevenemang i Wien och New York i syfte att ge koden uppmärksamhet bland stater som inte anslutit sig till den,

| — | en workshop för ökad medvetenhet i Paris för länder i Afrika och Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

en workshop för ökad medvetenhet i Paris för länder i Afrika och Mellanöstern,

| — | ett observatörsbesök vid uppsändningsplatsen för satellituppskjutningsfarkoster i Franska Guyana (Kourou), |
| --- | --- |

—

ett observatörsbesök vid uppsändningsplatsen för satellituppskjutningsfarkoster i Franska Guyana (Kourou),

| — | utarbetande av dokument med punkter för reflektioner. |
| --- | --- |

—

utarbetande av dokument med punkter för reflektioner.

Det beslutet bidrog till att öka medvetenheten om koden och till dess främjande bland tredjeländer. Det stödde Costa Rica, Ungern, Frankrike och Rumänien i deras verksamhet som ordförande inom ramen för Haag-uppförandekoden. Genom att Haag-uppförandekoden blev mer känd underlättades anslutningen av nya medlemmar till koden.

Med hänsyn till de resultat som uppnåtts och den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen, som ger allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydasien, bland annat i Iran och Demokratiska folkrepubliken Korea, kommer följande insatser att göras:

| — | Stöd till Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

—

Stöd till Haag-uppförandekoden.

| — | Stöd till icke-spridning av ballistiska missiler. |
| --- | --- |

—

Stöd till icke-spridning av ballistiska missiler.

| — | Anordnande av uppsökande evenemang om Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler. |
| --- | --- |

—

Anordnande av uppsökande evenemang om Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler.

Detta beslut, som är mer långtgående än att bara främja efterlevnad av koden, gör det möjligt att fördjupa den internationella debatten om missilspridning och att involvera nya regionala områden och nya grupper.

2.   BESKRIVNING AV PROJEKTET

2.1   Projekt 1: Stöd till Haag-uppförandekoden

2.1.1   Projektets syfte

Koden utgör ett viktigt instrument för att förhindra spridning av ballistiska missiler och tillhörande teknik genom öppenhet och förtroendeskapande åtgärder. Ytterligare åtgärder är dock nödvändiga för att framförallt

| — | främja universalisering av koden, och särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden, |
| --- | --- |

—

främja universalisering av koden, och särskilt att alla stater som kan tillverka ballistiska missiler ansluter sig till koden,

| — | stödja genomförande av koden i alla dess aspekter, |
| --- | --- |

—

stödja genomförande av koden i alla dess aspekter,

| — | förbättra kodens synlighet, särskilt i samband med tioårsdagen av dess undertecknande. |
| --- | --- |

—

förbättra kodens synlighet, särskilt i samband med tioårsdagen av dess undertecknande.

2.1.2   Projektbeskrivning

Projektet tillgodoser tre typer av åtgärder:

| a) | Utarbetande och offentliggörande av ett ”välkomstpaket” i form av en broschyr och en cd-skiva eller ett USB-minne för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även ska erinra de stater som anslutit sig om deras förpliktelser. Det kommer även att finnas på nätet och omfatta all nödvändig information om koden och relevanta kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Utarbetande och offentliggörande av ett ”välkomstpaket” i form av en broschyr och en cd-skiva eller ett USB-minne för uppsökande verksamhet riktat till stater som inte anslutit sig, som även ska erinra de stater som anslutit sig om deras förpliktelser. Det kommer även att finnas på nätet och omfatta all nödvändig information om koden och relevanta kontaktuppgifter.

| b) | Stöd till Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen i nära samarbete med Österrikes utrikesministerium. |
| --- | --- |

b)

Stöd till Haag-uppförandekodens säkra internetbaserade informations- och kommunikationsmekanism (e-ICC), även genom teknisk förbättring av webbplatsen i nära samarbete med Österrikes utrikesministerium.

| c) | Anordnande av ett evenemang med anledning av Haag-uppförandekodens tioårsdag. Genomförandeorganet kommer att ge ekonomiskt stöd till verksamhet som uppmärksammar denna årsdag. Det kommer i första hand att röra sig om en internationell konferens vintern 2012–2013, eventuellt i Haag, New York eller Wien (fastställs av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för behörig rådsarbetsgrupp). |
| --- | --- |

c)

Anordnande av ett evenemang med anledning av Haag-uppförandekodens tioårsdag. Genomförandeorganet kommer att ge ekonomiskt stöd till verksamhet som uppmärksammar denna årsdag. Det kommer i första hand att röra sig om en internationell konferens vintern 2012–2013, eventuellt i Haag, New York eller Wien (fastställs av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för behörig rådsarbetsgrupp).

2.1.3   Projektets förväntade resultat

| — | ”Välkomstpaketet” ska användas av ordföranden för Haag-uppförandekoden, det österrikiska sekretariatet (den omedelbara centrala kontakten), unionen och andra partner i den utsträckning som krävs för deras uppsökande verksamhet. |
| --- | --- |

—

”Välkomstpaketet” ska användas av ordföranden för Haag-uppförandekoden, det österrikiska sekretariatet (den omedelbara centrala kontakten), unionen och andra partner i den utsträckning som krävs för deras uppsökande verksamhet.

| — | ”Välkomstpaketet” ska ges vid spridning under de olika evenemangen. |
| --- | --- |

—

”Välkomstpaketet” ska ges vid spridning under de olika evenemangen.

| — | Den särskilda webbplatsen för Haag-uppförandekoden ska utvecklas och uppgraderas. |
| --- | --- |

—

Den särskilda webbplatsen för Haag-uppförandekoden ska utvecklas och uppgraderas.

| — | Haag-uppförandekodens profil ska stärkas internationellt genom att ett internationellt evenemang anordnas på kodens tioårsdag. |
| --- | --- |

—

Haag-uppförandekodens profil ska stärkas internationellt genom att ett internationellt evenemang anordnas på kodens tioårsdag.

2.1.4   Projektmottagare

Projektmottagare är både de stater som anslutit sig till Haag-uppförandekoden och de som inte gjort det.

2.2   Projekt 2: Stöd till icke-spridning av ballistiska missiler

2.2.1   Projektets syfte

Med undantag för Haag-uppförandekoden ger den fortsatta spridningen av ballistiska missiler med förmåga att bära massförstörelsevapen allt större anledning till oro hos världssamfundet, särskilt när det gäller de missilprogram som genomförs i Mellanöstern, Nordostasien och Sydasien, bland annat i Iran och Demokratiska folkrepubliken Korea.

Mer generellt ska projektet stödja en rad aktiviteter för bekämpning av spridningen av ballistiska missiler, särskilt i syfte att öka medvetenheten om detta hot, intensifiera insatserna för att de multilaterala instrumenten ska bli effektivare, skapa stöd för initiativ för hantering av dessa specifika problem och hjälpa intresserade länder att stärka sina relevanta exportkontrollordningar.

2.2.2   Projektbeskrivning

Projektet ger möjlighet till tre typer av åtgärder:

| a) | Offentliggörande av reflektionsdokument. Dessa kan behandla






  — | juridiskt bindande åtgärder om kort- och medeldistansmarkrobotar av ballistisk typ, |
| --- | --- | --- |

a)

Offentliggörande av reflektionsdokument. Dessa kan behandla

—

juridiskt bindande åtgärder om kort- och medeldistansmarkrobotar av ballistisk typ,

| — | ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området för ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder, |
| --- | --- |

—

ytterligare multilaterala åtgärder för att förebygga hotet från missilspridning och främja nedrustningsinsatser på området för ballistiska missiler med särskild inriktning på möjliga förtroendeskapande åtgärder,

| — | mekanismer för export- och transitkontroll. |
| --- | --- |

—

mekanismer för export- och transitkontroll.

| b) | Anordnandet av tre medvetenhetsskapande möten om frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring i syfte att motverka detta när det gäller ballistiska missiler. Dessa möten kommer att ge möjlighet att diskutera både trender inom tekniköverföring för ballistiska missiler och vad som kan göras för att förhindra den redan i ett tidigt skede. FRS kommer därför att anordna tre workshoppar för experter från forsknings- och rymdområdet och industrin som kommer från både länder som anslutit sig till Haag-uppförandekoden och länder som inte gjort det. |
| --- | --- |

b)

Anordnandet av tre medvetenhetsskapande möten om frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring i syfte att motverka detta när det gäller ballistiska missiler. Dessa möten kommer att ge möjlighet att diskutera både trender inom tekniköverföring för ballistiska missiler och vad som kan göras för att förhindra den redan i ett tidigt skede. FRS kommer därför att anordna tre workshoppar för experter från forsknings- och rymdområdet och industrin som kommer från både länder som anslutit sig till Haag-uppförandekoden och länder som inte gjort det.

| c) | Riktade expertuppdrag utanför unionen. I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens ska två experter på icke-spridning av ballistiska missiler genomföra uppdrag på plats i de utvalda länderna. Destinationerna kan omfatta bland annat Malaysia, Förenade Arabemiraten, Kina, Algeriet, Sydafrika, Indien, Brasilien, Thailand och Mexiko. Den slutliga landsförteckningen kommer att fastställas i nära samarbete med utrikestjänsten, vilket även gäller lämpligheten av gemensamma démarcher med FN:s 1540-kommittés uppsökande insatser. |
| --- | --- |

c)

Riktade expertuppdrag utanför unionen. I samordning med Europeiska unionens centrum med särskild kompetens ska två experter på icke-spridning av ballistiska missiler genomföra uppdrag på plats i de utvalda länderna. Destinationerna kan omfatta bland annat Malaysia, Förenade Arabemiraten, Kina, Algeriet, Sydafrika, Indien, Brasilien, Thailand och Mexiko. Den slutliga landsförteckningen kommer att fastställas i nära samarbete med utrikestjänsten, vilket även gäller lämpligheten av gemensamma démarcher med FN:s 1540-kommittés uppsökande insatser.

2.2.3   Projektets förväntade resultat

| — | Icke-spridning av missiler ska främjas. |
| --- | --- |

—

Icke-spridning av missiler ska främjas.

| — | Multilaterala insatser för att förhindra spridning av missiler ska i likhet med Haag-uppförandekoden främjas. |
| --- | --- |

—

Multilaterala insatser för att förhindra spridning av missiler ska i likhet med Haag-uppförandekoden främjas.

| — | Debatten om nya initiativ för att förhindra spridning av missiler ska uppmuntras. |
| --- | --- |

—

Debatten om nya initiativ för att förhindra spridning av missiler ska uppmuntras.

| — | Medvetenheten i frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring i syfte att förhindra detta när det gäller ballistiska missiler ska öka genom medvetenhetsskapande möten. |
| --- | --- |

—

Medvetenheten i frågor som rör teknik med dubbla användningsområden och kunskapsöverföring i syfte att förhindra detta när det gäller ballistiska missiler ska öka genom medvetenhetsskapande möten.

2.2.4   Projektmottagare

Unionen och medlemsstaterna kommer att dra nytta av reflektionsdokumenten; den bredare spridningen kommer att avgöras av den höga representanten i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Det slutliga avgörandet kommer att grunda sig på förslag från genomförandeorganet i enlighet med artikel 2.2.

De medvetenhetsskapande mötena kommer att ge möjlighet att involvera den bredare gruppen av experter på området för rymd- och missilfrågor genom möten anordnade för företrädare för industrin, forskarvärlden och andra deltagare.

De riktade expertuppdragen kommer att inriktas på viktiga stater som inte anslutit sig eller på regionala aktörer med en viktig roll för tekniköverföring och rymdrelaterad verksamhet.

2.3   Projekt 3: Anordnande av uppsökande evenemang om Haag-uppförandekoden och icke-spridning av ballistiska missiler

2.3.1   Projektets syfte

Detta projekt ska öka medvetenheten om både icke-spridning av missiler och Haag-uppförandekoden genom att flera evenemang anordnas i syfte att involvera stater som inte anslutit sig till koden. I denna strävan kommer evenemang att anordnas i Wien, Genève och New York för att involvera FN-delegationerna i samband med de evenemang som berörs.

2.3.2   Projektbeskrivning

Projektet kommer att ge möjlighet till två typer av evenemang:

| a) | Finansiering av sex uppsökande evenemang för att stödja både koden och icke-spridning av ballistiska missiler som kommer att äga rum i tre städer:






  — | I New York i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott eller i de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- | --- |

a)

Finansiering av sex uppsökande evenemang för att stödja både koden och icke-spridning av ballistiska missiler som kommer att äga rum i tre städer:

—

I New York i samband med mötet i FN:s generalförsamlings första utskott eller i de förberedande kommittéerna för icke-spridningsfördraget.

| — | I Genève i samband med nedrustningskonferensen. |
| --- | --- |

—

I Genève i samband med nedrustningskonferensen.

| — | I Wien i samband med Haag-uppförandekoden, FN:s kommitté för fredligt utnyttjande av yttre rymden eller annan relevant FN-verksamhet i Wien. |
| --- | --- |

—

I Wien i samband med Haag-uppförandekoden, FN:s kommitté för fredligt utnyttjande av yttre rymden eller annan relevant FN-verksamhet i Wien.

Dessa evenemang kan utformas på olika sätt:

| — | Seminarier med upp till 80 deltagare från FN-beskickningarna i New York, Genève och Wien kring en utvald grupp av talare och tjänstemän från Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Seminarier med upp till 80 deltagare från FN-beskickningarna i New York, Genève och Wien kring en utvald grupp av talare och tjänstemän från Europeiska unionen.

| — | Slutna luncher eller middagar i syfte att engagera högre tjänstemän från utvalda länder kring en högre EU-företrädare och experter. |
| --- | --- |

—

Slutna luncher eller middagar i syfte att engagera högre tjänstemän från utvalda länder kring en högre EU-företrädare och experter.

I detta syfte kommer genomförandeorganet att för varje evenemang ge den höga representanten en förteckning över länder, av vilka några är länder som inte anslutit sig. På så sätt blir det möjligt att sammankalla högre tjänstemän som arbetar med icke-spridning.

| b) | Finansiering av tre regionala uppsökande seminarier som skulle kunna äga rum i Latinamerika (t.ex. Chile, Mexiko, Argentina eller Brasilien), Mellanöstern (t.ex. Gulfländerna, Förenade Arabemiraten eller Jordanien) och Asien (t.ex. Singapore eller Vietnam). Valet av ort kommer att göras enligt överenskommelse med den höga representanten, i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Seminariet kommer att ägnas åt trender i missilspridning och en inriktning på regionala frågor och kommer att ta upp koden och praktisk information om vad det innebär att vara en stat som anslutit sig till Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

b)

Finansiering av tre regionala uppsökande seminarier som skulle kunna äga rum i Latinamerika (t.ex. Chile, Mexiko, Argentina eller Brasilien), Mellanöstern (t.ex. Gulfländerna, Förenade Arabemiraten eller Jordanien) och Asien (t.ex. Singapore eller Vietnam). Valet av ort kommer att göras enligt överenskommelse med den höga representanten, i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Seminariet kommer att ägnas åt trender i missilspridning och en inriktning på regionala frågor och kommer att ta upp koden och praktisk information om vad det innebär att vara en stat som anslutit sig till Haag-uppförandekoden.

2.3.3   Projektresultat

| — | Att öka medvetenheten om missilspridningstrender och mer specifikt om Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad Haag-uppförandekoden) med avseende på stater som inte anslutit sig och att främja diskussioner om ytterligare insatser för främjande av icke-spridning av missiler. |
| --- | --- |

—

Att öka medvetenheten om missilspridningstrender och mer specifikt om Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler (nedan kallad Haag-uppförandekoden) med avseende på stater som inte anslutit sig och att främja diskussioner om ytterligare insatser för främjande av icke-spridning av missiler.

| — | Att i och utanför unionen främja debatten om framtida initiativ. |
| --- | --- |

—

Att i och utanför unionen främja debatten om framtida initiativ.

| — | Att ge frågan om missilspridning en tydligare profil som en strategisk utmaning. |
| --- | --- |

—

Att ge frågan om missilspridning en tydligare profil som en strategisk utmaning.

2.3.4   Projektmottagare

Huvudinriktningen på dessa evenemang kommer att vara stater som inte anslutit sig, men av politiska skäl kan stater som anslutit sig knytas till en del evenemang. I första hand bör myndighetsexperter och högre tjänstemän delta.

Det slutliga valet av mottagarstater kommer att göras i samråd mellan genomförandeorganet och den höga representanten i nära samråd med medlemsstaterna inom ramen för den behöriga rådsarbetsgruppen. Det slutliga avgörandet kommer att grunda sig på förslag från genomförandeorganet i enlighet med artikel 2.2.

3.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projektet beräknas totalt pågå under 24 månader.

4.   GENOMFÖRANDEORGAN

FRS kommer att få i uppdrag att genomföra projekten på det tekniska planet.

Genomförandeorganet ska utarbeta

| a) | kvartalsrapporter om genomförandet av projekten, |
| --- | --- |

a)

kvartalsrapporter om genomförandet av projekten,

| b) | en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts. |
| --- | --- |

b)

en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts.

Rapporterna ska ställas till den höga representanten.

FRS ska se till att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

5.   ÖVRIGA MEDVERKANDE

Projekten kommer i sin helhet att finansieras genom beslutet. Experter från stater som anslutit sig till koden eller från stater som inte anslutit sig kan betraktas som övriga medverkande. De kommer att arbeta enligt standardreglerna för FRS.

---

| 24.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/81

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2012/424/GUSP

av den 23 juli 2012

om genomförande av beslut 2011/782/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av beslut 2011/782/Gusp (1), särskilt artikel 21.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 december 2011 antog rådet beslut 2011/782/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 december 2011 antog rådet beslut 2011/782/Gusp.

| (2) | Med tanke på den allvarliga situationen i Syrien bör ytterligare personer och enheter föras upp på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till beslut 2011/782/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på den allvarliga situationen i Syrien bör ytterligare personer och enheter föras upp på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt bilaga I till beslut 2011/782/Gusp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De personer och enheter som förtecknas i bilagan till detta beslut ska läggas till på förteckningen i bilaga I till beslut 2011/782/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 319, 2.12.2011, s. 56.

1

---

BILAGA

Personer och enheter som avses i artikel 1

Personer

| | Namn | Identifierings-information | Skäl | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brigadgeneral
  Sha’afiq Masa | | Chef för gren 215 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. Deltar i förtrycket mot civila. | 24.7.2012 |
| 2. | Brigadgeneral
  Burhan Qadour | | Chef för gren 291 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 3. | Brigadgeneral
  Salah Hamad | | Biträdande chef för gren 291 vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 4. | Brigadgeneral Muhammad
  (eller: Mohammed) Khallouf (alias Abou Ezzat) | | Chef för gren 235, känd som "Palestina" (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst, som spelar en central roll i arméns repressiva åtgärder. Deltar direkt i förtrycket mot oppositionella. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 5. | Generalmajor Riad al-Ahmed | | Chef för Latakia-grenen vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr och avrättningar av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 6. | Brigadgeneral
  Abdul Salam Fajr Mahmoud | | Chef för Bab Touma-grenen (Damaskus) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 7. | Brigadgeneral
  Jawdat al-Ahmed | | Chef för Homs-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 8. | Överste
  Qusay Mihoub | | Chef för Dara-grenen (utsändes från Damaskus till Dara i början av demonstrationerna i denna stad) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 9. | Överste
  Suhail Al-Abdullah | | Chef för Latakia-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 10. | Brigadgeneral
  Khudr Khudr | | Chef för Latakia-grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 11. | Brigadgeneral
  Ibrahim Ma’ala | | Chef för gren 285 (Damaskus) vid den allmänna underrättelsetjänsten (ersatte brigadgeneral Hussam Fendi i slutet av 2011). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 12. | Brigadgeneral
  Firas Al-Hamed | | Chef för gren 318 (Homs) vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 13. | Brigadgeneral
  Hussam Luqa | | Chef för Homs-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (efterträdde brigadgeneral Nasr al-Ali). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 14. | Brigadgeneral
  Taha Taha | | Ansvarig för Latakia-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 15. | Brigadgeneral
  Nasr al-Ali | | Ansvarig för Dara-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (f.d. chef för Homs-grenen). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. | 24.7.2012 |
| 16. | Bassel Bilal | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 17. | Ahmad Kafan | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 18. | Bassam al-Misri | | Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib. | 24.7.2012 |
| 19. | Ahmed al-Jarroucheh | Födelsedatum: 1957 | Chef för den externa grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten (gren 279). I denna egenskap är han ansvarig för den allmänna underrättelsetjänstens verksamhet vid de syriska ambassaderna. Han deltar direkt i de syriska myndigheternas förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet. | 24.7.2012 |
| 20. | Michel Kassouha
  (alias Ahmed Salem, alias Ahmed Salem Hassan) | Födelsedatum: 1 februari 1948 | Medlem av syriska säkerhetstjänsten sedan början av 1970-talet och inblandad i kampen mot oppositionella i Frankrike och Tyskland. Han ansvarar sedan mars 2006 för förbindelser vid gren 273 vid Syriens allmänna underrättelsetjänst. Han har en bakgrund som nära förbunden med chefen för allmänna underrättelsetjänsten, Ali Mamlouk, en av regimens högsta säkerhetschefer, som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder sedan den 9 maj 2011. Han stöder direkt regimens förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet. | 24.7.2012 |
| 21. | General Ghassan Jaoudat Ismail | Födelsedatum: 1960
  Ursprungsort: Derikich, Tartous-regionen. | Ansvarig för insatsgrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst, vilken i samarbete med grenen för specialoperationer leder elittrupperna inom flygvapnets underrättelsetjänst, som spelar en viktig roll i regimens förtryck. Därigenom är Ghassan Joudat en av de militära ledare som är direkt ansvariga för regimens förtryck av oppositionella. | 24.7.2012 |
| 22. | General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi, alias Ammar Aachi, alias Amer Ashi) | | Har examen från krigsskolan i Aleppo, är chef för underrättelsegrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst (sedan 2012), nära förbunden med Dawud Rajiha, Syriens försvarsminister. Genom sin befattning vid flygvapnets underrättelsetjänst är Amer al-Achi inblandad i förtrycket av den syriska oppositionen. | 24.7.2012 |
| 23. | General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser) | Födelsedatum: omkring 1964 | Nära förbunden med Mahir al-Asad, yngre bror till presidenten. Han har framför allt varit verksam inom det republikanska gardet. Han tjänstgör sedan 2010 vid den interna grenen (eller gren 251) vid den allmänna underrättelsetjänsten, som har i uppdrag att bekämpa den politiska oppositionen. Som en av de huvudansvariga för denna deltar general Mohammed Ali direkt i förtrycket mot oppositionella. | 24.7.2012 |
| 24. | General Issam Hallaq | | Chef för flygvapnet sedan 2010. Leder flygoperationerna mot oppositionen. | 24.7.2012 |
| 25. | Ezzedine Ismael | Födelsedatum: mitten av 1940-talet (förmodligen 1947).
  Födelseort: Bastir. Jableh-regionen. | Pensionerad general med bakgrund inom flygvapnets underrättelsetjänst som han tog över ledningen för i början av 2000-talet. Han utnämndes 2006 till rådgivare åt presidenten i politiska frågor och säkerhetsfrågor. Som rådgivare åt Syriens president i politiska frågor och säkerhetsfrågor är Ezzedine Ismael inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen. | 24.7.2012 |
| 26. | Samir Joumaa (alias Abou Sami) | Födelsedatum: omkring 1962 | Han har i nästan 20 år varit kanslichef åt Mohammad Nassif Kheir Bek, en av Bashar al-Asads främsta säkerhetsrådgivare (som officiellt innehar posten som assistent till vice president Faruq al-Shara). Genom den nära relationen till Bashar al-Asad och Mohammed Nassir Kheif Bek är Samir Joumaa inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen. | 24.7.2012 |

Namn

Identifierings-information

Skäl

Datum för uppförande på förteckningen

1.

Brigadgeneral

Sha’afiq Masa

Chef för gren 215 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella. Deltar i förtrycket mot civila.

24.7.2012

2.

Brigadgeneral

Burhan Qadour

Chef för gren 291 (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

3.

Brigadgeneral

Salah Hamad

Biträdande chef för gren 291 vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

4.

Brigadgeneral Muhammad

(eller: Mohammed) Khallouf (alias Abou Ezzat)

Chef för gren 235, känd som "Palestina" (Damaskus) vid arméns underrättelsetjänst, som spelar en central roll i arméns repressiva åtgärder. Deltar direkt i förtrycket mot oppositionella. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

5.

Generalmajor Riad al-Ahmed

Chef för Latakia-grenen vid arméns underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr och avrättningar av häktade oppositionella.

24.7.2012

6.

Brigadgeneral

Abdul Salam Fajr Mahmoud

Chef för Bab Touma-grenen (Damaskus) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

7.

Brigadgeneral

Jawdat al-Ahmed

Chef för Homs-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

8.

Överste

Qusay Mihoub

Chef för Dara-grenen (utsändes från Damaskus till Dara i början av demonstrationerna i denna stad) vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

9.

Överste

Suhail Al-Abdullah

Chef för Latakia-grenen vid flygvapnets underrättelsetjänst. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

10.

Brigadgeneral

Khudr Khudr

Chef för Latakia-grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

11.

Brigadgeneral

Ibrahim Ma’ala

Chef för gren 285 (Damaskus) vid den allmänna underrättelsetjänsten (ersatte brigadgeneral Hussam Fendi i slutet av 2011). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

12.

Brigadgeneral

Firas Al-Hamed

Chef för gren 318 (Homs) vid den allmänna underrättelsetjänsten. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

13.

Brigadgeneral

Hussam Luqa

Chef för Homs-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (efterträdde brigadgeneral Nasr al-Ali). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

14.

Brigadgeneral

Taha Taha

Ansvarig för Latakia-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet. Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

15.

Brigadgeneral

Nasr al-Ali

Ansvarig för Dara-grenen vid direktoratet för politisk säkerhet sedan april 2012 (f.d. chef för Homs-grenen). Ansvarig för tortyr av häktade oppositionella.

24.7.2012

16.

Bassel Bilal

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

17.

Ahmad Kafan

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

18.

Bassam al-Misri

Polistjänsteman vid centralfängelset i Idlib. Har deltagit direkt i tortyr av oppositionella som hålls häktade i centralfängelset i Idlib.

24.7.2012

19.

Ahmed al-Jarroucheh

Födelsedatum: 1957

Chef för den externa grenen vid den allmänna underrättelsetjänsten (gren 279). I denna egenskap är han ansvarig för den allmänna underrättelsetjänstens verksamhet vid de syriska ambassaderna. Han deltar direkt i de syriska myndigheternas förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet.

24.7.2012

20.

Michel Kassouha

(alias Ahmed Salem, alias Ahmed Salem Hassan)

Födelsedatum: 1 februari 1948

Medlem av syriska säkerhetstjänsten sedan början av 1970-talet och inblandad i kampen mot oppositionella i Frankrike och Tyskland. Han ansvarar sedan mars 2006 för förbindelser vid gren 273 vid Syriens allmänna underrättelsetjänst. Han har en bakgrund som nära förbunden med chefen för allmänna underrättelsetjänsten, Ali Mamlouk, en av regimens högsta säkerhetschefer, som omfattas av EU:s restriktiva åtgärder sedan den 9 maj 2011. Han stöder direkt regimens förtryck mot oppositionella och är bland annat ansvarig för förtrycket av den syriska oppositionen i utlandet.

24.7.2012

21.

General Ghassan Jaoudat Ismail

Födelsedatum: 1960

Ursprungsort: Derikich, Tartous-regionen.

Ansvarig för insatsgrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst, vilken i samarbete med grenen för specialoperationer leder elittrupperna inom flygvapnets underrättelsetjänst, som spelar en viktig roll i regimens förtryck. Därigenom är Ghassan Joudat en av de militära ledare som är direkt ansvariga för regimens förtryck av oppositionella.

24.7.2012

22.

General Amer al-Achi (alias Amis al Ashi, alias Ammar Aachi, alias Amer Ashi)

Har examen från krigsskolan i Aleppo, är chef för underrättelsegrenen vid flygvapnets underrättelsetjänst (sedan 2012), nära förbunden med Dawud Rajiha, Syriens försvarsminister. Genom sin befattning vid flygvapnets underrättelsetjänst är Amer al-Achi inblandad i förtrycket av den syriska oppositionen.

24.7.2012

23.

General Mohammed Ali Nasr (eller: Mohammed Ali Naser)

Födelsedatum: omkring 1964

Nära förbunden med Mahir al-Asad, yngre bror till presidenten. Han har framför allt varit verksam inom det republikanska gardet. Han tjänstgör sedan 2010 vid den interna grenen (eller gren 251) vid den allmänna underrättelsetjänsten, som har i uppdrag att bekämpa den politiska oppositionen. Som en av de huvudansvariga för denna deltar general Mohammed Ali direkt i förtrycket mot oppositionella.

24.7.2012

24.

General Issam Hallaq

Chef för flygvapnet sedan 2010. Leder flygoperationerna mot oppositionen.

24.7.2012

25.

Ezzedine Ismael

Födelsedatum: mitten av 1940-talet (förmodligen 1947).

Födelseort: Bastir. Jableh-regionen.

Pensionerad general med bakgrund inom flygvapnets underrättelsetjänst som han tog över ledningen för i början av 2000-talet. Han utnämndes 2006 till rådgivare åt presidenten i politiska frågor och säkerhetsfrågor. Som rådgivare åt Syriens president i politiska frågor och säkerhetsfrågor är Ezzedine Ismael inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen.

24.7.2012

26.

Samir Joumaa (alias Abou Sami)

Födelsedatum: omkring 1962

Han har i nästan 20 år varit kanslichef åt Mohammad Nassif Kheir Bek, en av Bashar al-Asads främsta säkerhetsrådgivare (som officiellt innehar posten som assistent till vice president Faruq al-Shara). Genom den nära relationen till Bashar al-Asad och Mohammed Nassir Kheif Bek är Samir Joumaa inblandad i den repressiva politik som regimen för mot oppositionen.

24.7.2012

Enheter

| | Namn | Identifierings-information | Skäl | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Drex Technologies S.A. | Registreringsdatum: 4 juli 2000
  Registreringsnummer: 394678
  Direktör: Rami Makhlouf
  Registrerat ombud: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd | Drex Technologies ägs helt av Rami Makhlouf, som omfattas av EU-sanktioner för att ha gett finansiellt stöd till den syriska regimen. Rami Makhlouf använder Drex Technologies för att underlätta och sköta sina finansiella innehav, inbegripet en majoritetsandel i SyriaTel som EU tidigare infört restriktiva åtgärder mot på grund av dess finansiella stöd till den syriska regimen. | 24.7.2012 |
| 2. | Cotton Marketing Organisation | Adress: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep |
| Telefon: +96321 2239495/6/7/8 |
| Cmo-aleppo@mail.sy |
| www.cmo.gov.sy |

Namn

Identifierings-information

Skäl

Datum för uppförande på förteckningen

1.

Drex Technologies S.A.

Registreringsdatum: 4 juli 2000

Registreringsnummer: 394678

Direktör: Rami Makhlouf

Registrerat ombud: Mossack Fonseca & Co (BVI) Ltd

Drex Technologies ägs helt av Rami Makhlouf, som omfattas av EU-sanktioner för att ha gett finansiellt stöd till den syriska regimen. Rami Makhlouf använder Drex Technologies för att underlätta och sköta sina finansiella innehav, inbegripet en majoritetsandel i SyriaTel som EU tidigare infört restriktiva åtgärder mot på grund av dess finansiella stöd till den syriska regimen.

24.7.2012

2.

Cotton Marketing Organisation

Adress: Bab Al-Faraj P.O. Box 729, Alep

Telefon: +96321 2239495/6/7/8

Cmo-aleppo@mail.sy

www.cmo.gov.sy

Statligt ägt företag. Ger finansiellt stöd till den syriska regimen.

3.

Syrian Arab Airlines (alias SAA, alias Syrian Air)

| Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien |
| --- |
| Tfn: +963112240774 |

Al-Mohafazeh Square, P.O. Box 417, Damaskus, Syrien

Tfn: +963112240774

Statligt ägt företag som kontrolleras av regimen. Stöder regimen ekonomiskt.

24.7.2012

---