# Úřední věstník L 10/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 10 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6517. ledna 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 10

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6517. ledna 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/54 ze dne 21. října 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/55 ze dne 9. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/403, pokud jde o doplnění nového vzorového osvědčení pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/56 ze dne 14. ledna 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/921, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 13 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/57 ze dne 14. ledna 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1379, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz jízdních kol odesílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky, z Tuniska, Kambodže, Pákistánu a Filipín, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/58 ze dne 14. ledna 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 17 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/59 ze dne 10. ledna 2022 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2021/5 (BiH/32/2022) | 77 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/60 ze dne 12. ledna 2022 o mechanismu operativní koordinace pro vnější rozměr migrace | 79 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2022/61 ze dne 14. ledna 2022 o jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce pro nové funkční období | 82 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/62 ze dne 14. ledna 2022 o některých mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2022) 320)

   (
  1
  ) | 84 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/54 ze dne 21. října 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie (
  1
  )

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/55 ze dne 9. listopadu 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/403, pokud jde o doplnění nového vzorového osvědčení pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie (
  1
  )

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/56 ze dne 14. ledna 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/921, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

13

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/57 ze dne 14. ledna 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1379, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz jízdních kol odesílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky, z Tuniska, Kambodže, Pákistánu a Filipín, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/58 ze dne 14. ledna 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

17

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/59 ze dne 10. ledna 2022 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2021/5 (BiH/32/2022)

77

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/60 ze dne 12. ledna 2022 o mechanismu operativní koordinace pro vnější rozměr migrace

79

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2022/61 ze dne 14. ledna 2022 o jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce pro nové funkční období

82

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/62 ze dne 14. ledna 2022 o některých mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii
  (oznámeno pod číslem C(2022) 320)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2022) 320)

1

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2022/54

ze dne 21. října 2021,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 239 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) stanoví mimo jiné veterinární požadavky na vstup zásilek některých chovaných suchozemských zvířat do Unie. Konkrétně část VI uvedeného nařízení v přenesené pravomoci stanoví zvláštní pravidla pro vstup do Unie v případě některých komodit pocházejících z Unie a vracejících se do Unie. Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 v současnosti zahrnuje pouze zvláštní pravidla, která musí splňovat evidovaní koně pocházející z Unie a vracející se do Unie po dočasném vývozu do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na soutěžích, závodech nebo jezdeckých kulturních akcích. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (2) stanoví mimo jiné veterinární požadavky na vstup zásilek některých chovaných suchozemských zvířat do Unie. Konkrétně část VI uvedeného nařízení v přenesené pravomoci stanoví zvláštní pravidla pro vstup do Unie v případě některých komodit pocházejících z Unie a vracejících se do Unie. Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 v současnosti zahrnuje pouze zvláštní pravidla, která musí splňovat evidovaní koně pocházející z Unie a vracející se do Unie po dočasném vývozu do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na soutěžích, závodech nebo jezdeckých kulturních akcích.

| (2) | S cílem usnadnit účast na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“) konajících se mimo Unii je nezbytné stanovit odchylku od některých obecných veterinárních požadavků uvedených v článku 11 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 pro zásilky kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na takovýchto akcích a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie. Aby se však minimalizovala rizika pro zdraví zvířat a aby se zohlednila současná veterinární situace, pokud jde o některé nákazy postihující prasata a drůbež, měla by být tato odchylka omezena na některé druhy kopytníků, konkrétně na skot, ovce a kozy (dále jen „odchylka pro kopytníky“). Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 by proto měl být změněn tak, aby zahrnoval odchylku pro kopytníky. |
| --- | --- |

(2)

S cílem usnadnit účast na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“) konajících se mimo Unii je nezbytné stanovit odchylku od některých obecných veterinárních požadavků uvedených v článku 11 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 pro zásilky kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na takovýchto akcích a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie. Aby se však minimalizovala rizika pro zdraví zvířat a aby se zohlednila současná veterinární situace, pokud jde o některé nákazy postihující prasata a drůbež, měla by být tato odchylka omezena na některé druhy kopytníků, konkrétně na skot, ovce a kozy (dále jen „odchylka pro kopytníky“). Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 by proto měl být změněn tak, aby zahrnoval odchylku pro kopytníky.

| (3) | Zvláštní pravidla pro odchylku pro kopytníky by měla zohledňovat možná veterinární rizika, která by mohla v souvislosti s uvedeným přemístěním za účelem účasti na akcích vzniknout, a měla by být úměrná veterinárním rizikům spojeným s tímto přemístěním. Tato zvláštní pravidla by proto měla být dostatečně přísná, aby zajistila, že zvířata účastnící se akcí nepřijdou do styku se zvířaty s nižším nákazovým statusem, která nesplňují všechny veterinární požadavky stanovené v právních předpisech Unie. |
| --- | --- |

(3)

Zvláštní pravidla pro odchylku pro kopytníky by měla zohledňovat možná veterinární rizika, která by mohla v souvislosti s uvedeným přemístěním za účelem účasti na akcích vzniknout, a měla by být úměrná veterinárním rizikům spojeným s tímto přemístěním. Tato zvláštní pravidla by proto měla být dostatečně přísná, aby zajistila, že zvířata účastnící se akcí nepřijdou do styku se zvířaty s nižším nákazovým statusem, která nesplňují všechny veterinární požadavky stanovené v právních předpisech Unie.

| (4) | Vzhledem k podobnosti svodů uskutečňovaných v rámci akcí se svody uskutečňovanými ve sběrných střediscích je dále vhodné stanovit požadavky rovnocenné požadavkům platným pro sběrná střediska ve třetích zemích nebo územích, stanoveným v čl. 20 odst. 2 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 a vycházejícím z požadavků platných v Unii na základě nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 (3). |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k podobnosti svodů uskutečňovaných v rámci akcí se svody uskutečňovanými ve sběrných střediscích je dále vhodné stanovit požadavky rovnocenné požadavkům platným pro sběrná střediska ve třetích zemích nebo územích, stanoveným v čl. 20 odst. 2 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 a vycházejícím z požadavků platných v Unii na základě nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 (3).

| (5) | Kromě všech těchto opatření ke zmírnění rizika je rovněž nezbytné omezit dobu, během níž jsou zvířata vystavena potenciálním veterinárním rizikům souvisejícím s uvedeným přemístěním za účelem účasti na akcích a pobýváním mimo území Unie. |
| --- | --- |

(5)

Kromě všech těchto opatření ke zmírnění rizika je rovněž nezbytné omezit dobu, během níž jsou zvířata vystavena potenciálním veterinárním rizikům souvisejícím s uvedeným přemístěním za účelem účasti na akcích a pobýváním mimo území Unie.

| (6) | Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, |
| --- | --- |

(6)

Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 se mění takto:

| 1) | název se nahrazuje tímto:

  „Článek 177

  Další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a kteří jsou poté přemístěni nazpět do Unie“; |
| --- | --- |

1)

název se nahrazuje tímto:

„Článek 177

Další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a kteří jsou poté přemístěni nazpět do Unie“;

| 2) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „3.   Odchylně od článku 11 se zásilkám skotu, ovcí a koz, které pocházejí z Unie a jsou přemístěny na dobu nepřekračující 15 dnů do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“), povolí vstup do Unie z uvedené třetí země nebo území za předpokladu, že splňují tyto podmínky:






  a) | třetí země nebo území či jejich oblast, kde se akce koná, jsou uvedeny na seznamu pro vstup konkrétního druhu zvířat do Unie; |
| --- | --- | --- |

2)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Odchylně od článku 11 se zásilkám skotu, ovcí a koz, které pocházejí z Unie a jsou přemístěny na dobu nepřekračující 15 dnů do třetí země nebo území či jejich oblasti za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“), povolí vstup do Unie z uvedené třetí země nebo území za předpokladu, že splňují tyto podmínky:

a)

třetí země nebo území či jejich oblast, kde se akce koná, jsou uvedeny na seznamu pro vstup konkrétního druhu zvířat do Unie;

| b) | zařízení, ve kterém se akce koná:






  i) | splňuje požadavky platné pro zařízení provádějící svody kopytníků stanovené v čl. 20 odst. 2 písm. b); |
| --- | --- | --- |

b)

zařízení, ve kterém se akce koná:

i)

splňuje požadavky platné pro zařízení provádějící svody kopytníků stanovené v čl. 20 odst. 2 písm. b);

| ii) | po příjezdu zásilky do zařízení a po celou dobu trvání akce chová pouze skot, ovce nebo kozy, které splňují všechny příslušné požadavky stanovené právními předpisy Unie pro vstup těchto zvířat do Unie; |
| --- | --- |

ii)

po příjezdu zásilky do zařízení a po celou dobu trvání akce chová pouze skot, ovce nebo kozy, které splňují všechny příslušné požadavky stanovené právními předpisy Unie pro vstup těchto zvířat do Unie;

| c) | odeslání zásilky zvířat z Unie do zařízení uvedeného v písmeni b) a z tohoto zařízení do Unie se provádí v dopravních prostředcích, které splňují obecné požadavky týkající se dopravních prostředků použitých k přepravě suchozemských zvířat stanovené v článku 17, a bez vykládky v jakékoli jiné třetí zemi nebo území či jejich oblasti; |
| --- | --- |

c)

odeslání zásilky zvířat z Unie do zařízení uvedeného v písmeni b) a z tohoto zařízení do Unie se provádí v dopravních prostředcích, které splňují obecné požadavky týkající se dopravních prostředků použitých k přepravě suchozemských zvířat stanovené v článku 17, a bez vykládky v jakékoli jiné třetí zemi nebo území či jejich oblasti;

| d) | zvířata v zásilce nepřišla do styku s jinými zvířaty s nižším nákazovým statusem od okamžiku nakládky za účelem odeslání z Unie do zařízení uvedeného v písmenu b) a po celou dobu trvání akce až do svého příjezdu nazpět do Unie.“ |
| --- | --- |

d)

zvířata v zásilce nepřišla do styku s jinými zvířaty s nižším nákazovým statusem od okamžiku nakládky za účelem odeslání z Unie do zařízení uvedeného v písmenu b) a po celou dobu trvání akce až do svého příjezdu nazpět do Unie.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. října 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ze dne 30. ledna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro vstup zásilek některých zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a jejich přemísťování a manipulaci s nimi po vstupu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/2035 ze dne 28. června 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla týkající se zařízení, v nichž jsou chována suchozemská zvířata, a líhní a vysledovatelnosti určitých chovaných suchozemských zvířat a násadových vajec (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 115).

3

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/55

ze dne 9. listopadu 2021,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/403, pokud jde o doplnění nového vzorového osvědčení pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/404, pokud jde o seznam třetích zemí, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 230 odst. 1, čl. 238 odst. 3 a čl. 239 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (2), a zejména na čl. 90 první pododstavec písm. a) a e) a čl. 126 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla týkající se nákaz zvířat, které se mohou přenášet na zvířata nebo na člověka, včetně požadavků na úřední veterinární certifikaci pro různé typy přemísťování zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu a požadavků pro vstup zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie. Tyto požadavky týkající se vstupu do Unie jsou dále upřesněny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla týkající se nákaz zvířat, které se mohou přenášet na zvířata nebo na člověka, včetně požadavků na úřední veterinární certifikaci pro různé typy přemísťování zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu a požadavků pro vstup zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie. Tyto požadavky týkající se vstupu do Unie jsou dále upřesněny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (3).

| (2) | Ustanovení čl. 239 odst. 2 písm. a) bodu iv) nařízení (EU) 2016/429 stanoví, že Komise může přijmout zvláštní pravidla týkající se odchylek od obecných požadavků pro vstup do Unie v případě zvířat, která pocházejí z Unie a která jsou přemísťována do třetí země nebo území a poté z dané třetí země nebo území nazpět do Unie. Na základě uvedeného článku byl nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/54 (4) pozměněn článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 s cílem stanovit zvláštní pravidla pro vstup do Unie v případě kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“) konajících se mimo Unii a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 239 odst. 2 písm. a) bodu iv) nařízení (EU) 2016/429 stanoví, že Komise může přijmout zvláštní pravidla týkající se odchylek od obecných požadavků pro vstup do Unie v případě zvířat, která pocházejí z Unie a která jsou přemísťována do třetí země nebo území a poté z dané třetí země nebo území nazpět do Unie. Na základě uvedeného článku byl nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/54 (4) pozměněn článek 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 s cílem stanovit zvláštní pravidla pro vstup do Unie v případě kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách (dále jen „akce“) konajících se mimo Unii a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie.

| (3) | Příloha II prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/403 (5) stanoví mimo jiné vzorová veterinární/úřední osvědčení a prohlášení pro vstup suchozemských zvířat do Unie a tranzit přes území Unie. Uvedené prováděcí nařízení však neobsahuje žádné vzorové osvědčení, které by doprovázelo zásilky kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích konajících se mimo Unii a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie. V takovém osvědčení by měl příslušný orgán třetí země nebo území, kde se dotčená akce koná, poskytnout nezbytné záruky, pokud jde o soulad s veterinárními požadavky pro tyto zvláštní vstupy zvířat, jak je stanoveno v článku 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ve znění pozdějších předpisů. Aby se zabránilo jakémukoli nepřiměřenému narušení obchodu, je proto nezbytné změnit prováděcí nařízení (EU) 2021/403 s cílem stanovit toto vzorové osvědčení doprovázející uvedené zásilky. |
| --- | --- |

(3)

Příloha II prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/403 (5) stanoví mimo jiné vzorová veterinární/úřední osvědčení a prohlášení pro vstup suchozemských zvířat do Unie a tranzit přes území Unie. Uvedené prováděcí nařízení však neobsahuje žádné vzorové osvědčení, které by doprovázelo zásilky kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích konajících se mimo Unii a poté jsou okamžitě přemístěni nazpět do Unie. V takovém osvědčení by měl příslušný orgán třetí země nebo území, kde se dotčená akce koná, poskytnout nezbytné záruky, pokud jde o soulad s veterinárními požadavky pro tyto zvláštní vstupy zvířat, jak je stanoveno v článku 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ve znění pozdějších předpisů. Aby se zabránilo jakémukoli nepřiměřenému narušení obchodu, je proto nezbytné změnit prováděcí nařízení (EU) 2021/403 s cílem stanovit toto vzorové osvědčení doprovázející uvedené zásilky.

| (4) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (6) stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat spadajících do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 do Unie. Konkrétně část 1 přílohy II uvedeného prováděcího nařízení stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie. Část 4 uvedené přílohy stanoví určité veterinární záruky, které mohou být v souladu s článkem 237 nařízení (EU) 2016/429 přiřazeny k určitým třetím zemím, územím nebo jejich oblastem. Vzhledem k veterinárním rizikům, která by mohla vzniknout v souvislosti přemísťováním kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území a poté okamžitě přemístěni nazpět do Unie, by možnost stanovená v článku 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o vstup těchto kopytníků zpět do Unie po účasti na akcích pořádaných mimo Unii, měla být omezena na určité třetí země a území poskytující nezbytné záruky. Tato možnost by proto měla být popsána jako veterinární záruka v části 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2021/404 a omezena na určité třetí země nebo území, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie v části 1 uvedené přílohy. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 (6) stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup druhů a kategorií zvířat spadajících do oblasti působnosti nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 do Unie. Konkrétně část 1 přílohy II uvedeného prováděcího nařízení stanoví seznam třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie. Část 4 uvedené přílohy stanoví určité veterinární záruky, které mohou být v souladu s článkem 237 nařízení (EU) 2016/429 přiřazeny k určitým třetím zemím, územím nebo jejich oblastem. Vzhledem k veterinárním rizikům, která by mohla vzniknout v souvislosti přemísťováním kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území a poté okamžitě přemístěni nazpět do Unie, by možnost stanovená v článku 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o vstup těchto kopytníků zpět do Unie po účasti na akcích pořádaných mimo Unii, měla být omezena na určité třetí země a území poskytující nezbytné záruky. Tato možnost by proto měla být popsána jako veterinární záruka v části 4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2021/404 a omezena na určité třetí země nebo území, z nichž je povolen vstup kopytníků do Unie v části 1 uvedené přílohy.

| (5) | Prováděcí nařízení (EU) 2021/403 a (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcí nařízení (EU) 2021/403 a (EU) 2021/404 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2021/403 se mění takto:

| 1. | v článku 14 se za písmeno k) doplňuje nové písmeno l), které zní:






  „l) | vzor ENTRY-EVENTS vyhotovený v souladu se vzorem stanoveným v příloze II kapitole 12 pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie.“; |
| --- | --- | --- |

1.

v článku 14 se za písmeno k) doplňuje nové písmeno l), které zní:

„l)

vzor ENTRY-EVENTS vyhotovený v souladu se vzorem stanoveným v příloze II kapitole 12 pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie.“;

| 2. | příloha II se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.

příloha II se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Příloha II prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. listopadu 2021.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ze dne 30. ledna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro vstup zásilek některých zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a jejich přemísťování a manipulaci s nimi po vstupu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 379).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/54 ze dne 21. října 2021, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/692, pokud jde o další požadavky na vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie (viz strana 1 tohoto Úředního věstníku.

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/403 ze dne 24. března 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a (EU) 2017/625, pokud jde o vzorová veterinární osvědčení a vzorová veterinární/úřední osvědčení pro vstup zásilek určitých kategorií suchozemských zvířat a jejich zárodečných produktů do Unie a jejich přemísťování mezi členskými státy a o úřední certifikaci týkající se těchto osvědčení, a kterým se zrušuje rozhodnutí 2010/470/EU (Úř. věst. L 113, 31.3.2021, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/404 ze dne 24. března 2021, kterým se stanoví seznamy třetích zemí, území nebo jejich oblastí, z nichž je povolen vstup zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (Úř. věst. L 114, 31.3.2021, s. 1).

6

---

PŘÍLOHA I

Příloha II prováděcího nařízení (EU) 2021/403 se mění takto:

| 1. | V tabulce uvádějící seznam vzorových veterinárních osvědčení a veterinárních/úředních osvědčení a prohlášení pro vstup do Unie a tranzit přes území Unie se v oddíle týkajícím se kopytníků za položku „CAM-CER“ doplňuje nová položka, která zní: |
| --- | --- |
| „ENTRY-EVENTS | Kapitola 12a: Vzorové veterinární osvědčení pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie“ |

1.

V tabulce uvádějící seznam vzorových veterinárních osvědčení a veterinárních/úředních osvědčení a prohlášení pro vstup do Unie a tranzit přes území Unie se v oddíle týkajícím se kopytníků za položku „CAM-CER“ doplňuje nová položka, která zní:

„ENTRY-EVENTS

Kapitola 12a: Vzorové veterinární osvědčení pro vstup do Unie v případě některých kopytníků, kteří pocházejí z Unie, jsou přemístěni do třetí země nebo území za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěni nazpět do Unie“

| 2. | mezi kapitolu 12a kapitolu 13 se vkládá nová kapitola 12a, která zní:

  „KAPITOLA 12A:

  VZOROVÉ VETERINÁRNÍ OSVĚDČENÍ PRO VSTUP DO UNIE V PŘÍPADĚ NĚKTERÝCH KOPYTNÍKŮ, KTEŘÍ POCHÁZEJÍ Z UNIE, JSOU PŘEMÍSTĚNI DO TŘETÍ ZEMĚ NEBO ÚZEMÍ ZA ÚČELEM ÚČASTI NA AKCÍCH, VÝSTAVÁCH A PŘEHLÍDKÁCH A POTÉ JSOU PŘEMÍSTĚNI NAZPĚT DO UNIE (VZOR „ENTRY-EVENTS“)




















  “ |
| --- | --- |

2.

mezi kapitolu 12a kapitolu 13 se vkládá nová kapitola 12a, která zní:

„KAPITOLA 12A:

VZOROVÉ VETERINÁRNÍ OSVĚDČENÍ PRO VSTUP DO UNIE V PŘÍPADĚ NĚKTERÝCH KOPYTNÍKŮ, KTEŘÍ POCHÁZEJÍ Z UNIE, JSOU PŘEMÍSTĚNI DO TŘETÍ ZEMĚ NEBO ÚZEMÍ ZA ÚČELEM ÚČASTI NA AKCÍCH, VÝSTAVÁCH A PŘEHLÍDKÁCH A POTÉ JSOU PŘEMÍSTĚNI NAZPĚT DO UNIE (VZOR „ENTRY-EVENTS“)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

  “

---

PŘÍLOHA II

Příloha II prováděcího nařízení (EU) 2021/404 se mění takto:

| 1. | část 1 se mění takto:






  i) | položky pro Spojené království a Guernsey se nahrazují tímto:














  „GB

  Spojené království | GB-1 | Skot | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | BOV-X, BOV-Y | | BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ovce a kozy | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Prasata | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Velbloudovití | Zvířata pro další chov1 | CAM-CER | | | | | |
| Jelenovití | Zvířata pro další chov1 | CAM-CER | | | | | |
| Ostatní kopytníci | Zvířata pro další chov1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GB-2 | Skot | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| Ovce a kozy | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS | | | |
| Prasata | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | SUI-X, SUI-Y | | ADV | | | |
| Velbloudovití | Zvířata pro další chov1 | CAM-CER | | | | | |
| Jelenovití | Zvířata pro další chov1 | CAM-CER | | | | | |
| Ostatní kopytníci | Zvířata pro další chov1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Skot | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | BOV-X, BOV-Y | | EVENTS | | | |
| Ovce a kozy | Zvířata pro další chov1 | OV/CAP-X | | BRU, EVENTS | | | |
| Prasata | Zvířata pro další chov1 | SUI-X | | ADV | | | |
| Ostatní kopytníci | Zvířata pro další chov1 | RUM, RHINO, HIPPO“ | | | | | |

1.

část 1 se mění takto:

i)

položky pro Spojené království a Guernsey se nahrazují tímto:

„GB

Spojené království

GB-1

Skot

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

BOV-X, BOV-Y

BRU, EBL, EVENTS

Ovce a kozy

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Prasata

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

SUI-X, SUI-Y

ADV

Velbloudovití

Zvířata pro další chov1

CAM-CER

Jelenovití

Zvířata pro další chov1

CAM-CER

Ostatní kopytníci

Zvířata pro další chov1

RUM, RHINO, HIPPO

GB-2

Skot

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Ovce a kozy

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS

Prasata

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

SUI-X, SUI-Y

ADV

Velbloudovití

Zvířata pro další chov1

CAM-CER

Jelenovití

Zvířata pro další chov1

CAM-CER

Ostatní kopytníci

Zvířata pro další chov1

RUM, RHINO, HIPPO

GG

Guernsey

GG-0

Skot

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

BOV-X, BOV-Y

EVENTS

Ovce a kozy

Zvířata pro další chov1

OV/CAP-X

BRU, EVENTS

Prasata

Zvířata pro další chov1

SUI-X

ADV

Ostatní kopytníci

Zvířata pro další chov1

RUM, RHINO, HIPPO“

| ii) | položka pro Ostrov Man se nahrazuje tímto:














  „IM

  Ostrov Man | IM-0 | Skot | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | BOV-X, BOV-Y | | TB, BRU, EBL, EVENTS | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ovce a kozy | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | OV/CAP-X, OV/CAP-Y | | BRU, EVENTS“ | | | |

ii)

položka pro Ostrov Man se nahrazuje tímto:

„IM

Ostrov Man

IM-0

Skot

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

BOV-X, BOV-Y

TB, BRU, EBL, EVENTS

Ovce a kozy

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

OV/CAP-X, OV/CAP-Y

BRU, EVENTS“

| iii) | položka pro Jersey se nahrazuje tímto:














  „JE

  Jersey | JE-0 | Skot | Zvířata pro další chov1 a určená k porážce | BOV-X, BOV-Y | | EBL, EVENTS“ | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

položka pro Jersey se nahrazuje tímto:

„JE

Jersey

JE-0

Skot

Zvířata pro další chov1 a určená k porážce

BOV-X, BOV-Y

EBL, EVENTS“

| 2. | v části 4 se za položku pro veterinární záruku „ADV“ doplňuje nová položka, která zní:






  „EVENTS | Zásilkám skotu, ovcí nebo koz, které pocházejí z Unie, jsou přemístěny do oblasti uvedené ve sloupci 2 tabulky v části 1 této přílohy za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěny nazpět do Unie, se povolí vstup do Unie za předpokladu, že jsou doprovázeny vzorovým osvědčením „ENTRY-EVENTS“ stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) 2021/403 (*). |
| --- | --- | --- |

2.

v části 4 se za položku pro veterinární záruku „ADV“ doplňuje nová položka, která zní:

„EVENTS

Zásilkám skotu, ovcí nebo koz, které pocházejí z Unie, jsou přemístěny do oblasti uvedené ve sloupci 2 tabulky v části 1 této přílohy za účelem účasti na akcích, výstavách a přehlídkách a poté jsou přemístěny nazpět do Unie, se povolí vstup do Unie za předpokladu, že jsou doprovázeny vzorovým osvědčením „ENTRY-EVENTS“ stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) 2021/403 (*).

---

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/13

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/56

ze dne 14. ledna 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/921, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/921 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/921 (2).

| (2) | Společnost Ninghai Organic Chemical Factory, doplňkový kód TARIC (3) A689, podléhající individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 8,3 %, informovala dne 3. června 2021 Komisi, že změnila svůj název na Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Ninghai Organic Chemical Factory, doplňkový kód TARIC (3) A689, podléhající individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 8,3 %, informovala dne 3. června 2021 Komisi, že změnila svůj název na Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd.

| (3) | Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat individuální sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem. |
| --- | --- |

(3)

Společnost Komisi požádala o potvrzení, že tato změna názvu nemá vliv na její právo využívat individuální sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem.

| (4) | Komise prověřila předložené informace a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a nevyústila v žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila. |
| --- | --- |

(4)

Komise prověřila předložené informace a dospěla k závěru, že tato změna názvu byla řádně zaregistrována u příslušných orgánů a nevyústila v žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila.

| (5) | Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/921, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje. |
| --- | --- |

(5)

Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/921, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje.

| (6) | Důkazy obsažené ve spisu rovněž potvrdily, že tato změna názvu byla použitelná ke dni 16. května 2019, neboť tento den byla zaznamenána úřadem okresu Ning-chaj pro dohled nad trhem (Market Supervision and Administration Bureau). Tato změna názvu by proto měla nabýt účinku k uvedenému datu. |
| --- | --- |

(6)

Důkazy obsažené ve spisu rovněž potvrdily, že tato změna názvu byla použitelná ke dni 16. května 2019, neboť tento den byla zaznamenána úřadem okresu Ning-chaj pro dohled nad trhem (Market Supervision and Administration Bureau). Tato změna názvu by proto měla nabýt účinku k uvedenému datu.

| (7) | Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2018/921 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC A689. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k úvahám obsaženým v předchozích bodech odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2018/921 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC A689.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   V prováděcím nařízení (EU) 2018/921 se čl. 1 odst. 2 mění takto:

| „Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj | A689“ |
| --- | --- |

„Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj

A689“

se nahrazuje tímto:

| „Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ning-chaj | A689“ |
| --- | --- |

„Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd., Ning-chaj

A689“

2.   Jakékoliv konečné clo zaplacené z dovozu výrobků vyrobených společností Ningbo Jinzhan Biotechnology Co., Ltd. nad rámec antidumpingového cla stanoveného v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2018/921, pokud jde o společnost Ninghai Organic Chemical Factory, se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. ledna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 164, 29.6.2018, s. 14.

2

(3)  Integrovaný sazebník Evropské unie.

3

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/57

ze dne 14. ledna 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1379, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz jízdních kol odesílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky, z Tuniska, Kambodže, Pákistánu a Filipín, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/1379 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/1379 (2).

| (2) | Oyama Bicycles (Taicang) Co.,Ltd (dále jen „Oyama“), doplňkový kód TARIC (3) B773, společnost podléhající individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 0 %, informovala Komisi, že na základě vývoje potřeb svého podnikání změnila název na Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd a rozšířila svou obchodní činnost o „výzkum a vývoj motoru a jeho kontrolního systému“. Společnost v návaznosti na změnu svého názvu (4) dne 23. listopadu 2020 požádala Komisi, aby potvrdila, že změna názvu nemá vliv na její právo využívat individuální sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem. |
| --- | --- |

(2)

Oyama Bicycles (Taicang) Co.,Ltd (dále jen „Oyama“), doplňkový kód TARIC (3) B773, společnost podléhající individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 0 %, informovala Komisi, že na základě vývoje potřeb svého podnikání změnila název na Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd a rozšířila svou obchodní činnost o „výzkum a vývoj motoru a jeho kontrolního systému“. Společnost v návaznosti na změnu svého názvu (4) dne 23. listopadu 2020 požádala Komisi, aby potvrdila, že změna názvu nemá vliv na její právo využívat individuální sazbu antidumpingového cla, která se na ni vztahovala pod jejím předchozím názvem.

| (3) | Komise prověřila informace ve spisu a dospěla k závěru, že změna názvu byla dne 3. listopadu 2020 řádně zaregistrována u příslušných orgánů (the Taicang City Market Supervision & Administration Bureau) a nevyústila v žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila. Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2019/1379, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje. |
| --- | --- |

(3)

Komise prověřila informace ve spisu a dospěla k závěru, že změna názvu byla dne 3. listopadu 2020 řádně zaregistrována u příslušných orgánů (the Taicang City Market Supervision & Administration Bureau) a nevyústila v žádný nový vztah s jinými skupinami společností, které Komise nešetřila. Tato změna názvu proto nemá vliv na zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2019/1379, a zejména na sazbu antidumpingového cla, která se na tuto společnost vztahuje.

| (4) | Vzhledem k úvahám uvedeným v předchozím bodě odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2019/1379 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC B773, přičemž změna názvu by měla nabýt účinku ke dni registrace, tj. 3. listopadu 2020. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k úvahám uvedeným v předchozím bodě odůvodnění považovala Komise za vhodné změnit prováděcí nařízení (EU) 2019/1379 tak, aby odráželo změněný název společnosti, které byl dříve přidělen doplňkový kód TARIC B773, přičemž změna názvu by měla nabýt účinku ke dni registrace, tj. 3. listopadu 2020.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   V prováděcím nařízení (EU) 2019/1379 se čl. 1 odst. 2 mění takto:

| slova „Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd“ | B773 |
| --- | --- |

slova „Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd“

B773

se nahrazují slovy:

| „Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd“ | B773 |
| --- | --- |

„Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd“

B773

2.   Doplňkový kód TARIC B773, dříve přidělený společnosti Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd, se ode dne 3. listopadu 2020 vztahuje na společnost Oyama Technology (Jiangsu) Co., Ltd.

3.   Jakékoliv konečné clo na dovoz výrobků vyrobených společností Oyama Technology (Jiangsu) Co.,Ltd nad rámec antidumpingového cla stanoveného v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/1379, pokud jde o společnost Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd, se vrátí nebo promine v souladu s platnými celními předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. ledna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1379 ze dne 28. srpna 2019, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1036 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz jízdních kol odesílaných z Indonésie, Malajsie, ze Šrí Lanky, z Tuniska, Kambodže, Pákistánu a Filipín, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z těchto zemí (Úř. věst. L 225, 29.8.2019, s. 1).

2

(3)  Integrovaný sazebník Evropské unie.

3

(4)  Oznámení o schválení změny registrace (Amendment Registration Approval Notice) ze strany úřadu Taicang City Market Supervision & Administration Bureau, změna zahraniční investiční společnosti (Foreign Investment Company Change) č. 11030002 ze dne 3. listopadu 2020.

4

Amendment Registration Approval Notice

Foreign Investment Company Change

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/58

ze dne 14. ledna 2022

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Původní šetření a platná opatření

Původní šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením (EU) 2015/1953 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové clo na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli (dále též „EPOS“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“), Japonska, Korejské republiky (dále jen „Korea“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Spojených států amerických (dále jen „USA“) (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením (EU) 2015/1953 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové clo na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli (dále též „EPOS“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“), Japonska, Korejské republiky (dále jen „Korea“), Ruské federace (dále jen „Rusko“) a Spojených států amerických (dále jen „USA“) (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Na základě konkrétních skutečností původního šetření Komise rozhodla, že nejvhodnější formou opatření jsou variabilní cla v podobě tří minimálních dovozních cen pro tři různé kategorie výrobků EPOS, a to z těchto důvodů:






  — | Za prvé, tři minimální dovozní ceny by výrobcům v Unii umožnily zotavit se z účinků dumpingu působícího újmu. Jednalo by se o záchrannou síť, která by jim umožnila vrátit se k udržitelné ziskovosti a motivovala je k tomu, aby provedli nezbytné investice za účelem výroby proporcionálně více typů obdobného výrobku s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- | --- |

(2)

Na základě konkrétních skutečností původního šetření Komise rozhodla, že nejvhodnější formou opatření jsou variabilní cla v podobě tří minimálních dovozních cen pro tři různé kategorie výrobků EPOS, a to z těchto důvodů:

—

Za prvé, tři minimální dovozní ceny by výrobcům v Unii umožnily zotavit se z účinků dumpingu působícího újmu. Jednalo by se o záchrannou síť, která by jim umožnila vrátit se k udržitelné ziskovosti a motivovala je k tomu, aby provedli nezbytné investice za účelem výroby proporcionálně více typů obdobného výrobku s vyšší permeabilitou.

| — | Za druhé, tyto tři minimální dovozní ceny by rovněž měly zabránit jakémukoli nepříznivému účinku nepřiměřeného zvyšování cen po skončení období šetření, které by mohlo mít významný negativní dopad na podnikání uživatelů. |
| --- | --- |

—

Za druhé, tyto tři minimální dovozní ceny by rovněž měly zabránit jakémukoli nepříznivému účinku nepřiměřeného zvyšování cen po skončení období šetření, které by mohlo mít významný negativní dopad na podnikání uživatelů.

| — | Za třetí by rovněž reagovaly na obavy uživatelů, neboť uživatelé se obávali nedostatku výrobků EPOS, zejména typů s maximální ztrátou v jádře 0,90 W/kg a nižší, které byly v té době velmi potřebné pro splnění cílů v oblasti účinnosti stupně 1 stanovených v nařízení o ekodesignu. Obecněji by zabránily vážnému narušení dodávek na trh Unie. |
| --- | --- |

—

Za třetí by rovněž reagovaly na obavy uživatelů, neboť uživatelé se obávali nedostatku výrobků EPOS, zejména typů s maximální ztrátou v jádře 0,90 W/kg a nižší, které byly v té době velmi potřebné pro splnění cílů v oblasti účinnosti stupně 1 stanovených v nařízení o ekodesignu. Obecněji by zabránily vážnému narušení dodávek na trh Unie.

| (3) | V současnosti platné tři minimální dovozní ceny se pohybují v rozmezí 1 536 EUR/t až 2 043 EUR/t. Vztahují se na jednotlivě vyjmenované vyvážející výrobce, pro něž byla stanovena individuální dumpingová rozpětí, ze všech dotčených zemí, tj. ČLR, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických:






  — | Pokud se cena CIF s dodáním na hranice Unie rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, clo se neplatí. |
| --- | --- | --- |

(3)

V současnosti platné tři minimální dovozní ceny se pohybují v rozmezí 1 536 EUR/t až 2 043 EUR/t. Vztahují se na jednotlivě vyjmenované vyvážející výrobce, pro něž byla stanovena individuální dumpingová rozpětí, ze všech dotčených zemí, tj. ČLR, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických:

—

Pokud se cena CIF s dodáním na hranice Unie rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, clo se neplatí.

| — | Je-li vývozní cena nižší než minimální dovozní cena, rovnala by se použitelná celní sazba buď rozdílu mezi použitelnou minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením nebo sazbě valorického (ad valorem) antidumpingového cla, podle toho, která z těchto částek je nižší. Pro každého vyvážejícího výrobce platí odpovídajícím způsobem individuální sazby cla. Za žádných okolností by výše antidumpingového cla neměla být vyšší než sazby valorického (ad valorem) antidumpingového cla, které jsou specifické pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce z každé dotčené země. |
| --- | --- |

—

Je-li vývozní cena nižší než minimální dovozní cena, rovnala by se použitelná celní sazba buď rozdílu mezi použitelnou minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením nebo sazbě valorického (ad valorem) antidumpingového cla, podle toho, která z těchto částek je nižší. Pro každého vyvážejícího výrobce platí odpovídajícím způsobem individuální sazby cla. Za žádných okolností by výše antidumpingového cla neměla být vyšší než sazby valorického (ad valorem) antidumpingového cla, které jsou specifické pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce z každé dotčené země.

ad valorem

ad valorem

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (3) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (3) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

3

| (5) | Žádost o přezkum podal dne 29. července 2020 Evropský ocelářský svaz (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby EPOS v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žádost o přezkum podal dne 29. července 2020 Evropský ocelářský svaz (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby EPOS v Unii. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a zahájila dne 30. října 2020 přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu výrobků EPOS pocházejících z Číny, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (dále jen „dotčené země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(6)

Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a zahájila dne 30. října 2020 přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu výrobků EPOS pocházejících z Číny, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (dále jen „dotčené země“) na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

4

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (7) | Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(7)

Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2019 do 30. června 2020 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které jsou důležité pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2017 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.5.   Vystoupení Spojeného království z EU

Vystoupení Spojeného království z EU

| (8) | Toto řízení bylo zahájeno dne 30. října 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení. |
| --- | --- |

(8)

Toto řízení bylo zahájeno dne 30. října 2020, tj. během přechodného období dohodnutého mezi Spojeným královstvím a EU, v němž Spojené království nadále podléhalo právu Unie. Toto období skončilo dne 31. prosince 2020. Od 1. ledna 2021 proto společnosti a sdružení ze Spojeného království již nejsou považovány za zúčastněné strany v tomto řízení.

| (9) | Prostřednictvím poznámky ke spisu (5) ze dne 14. ledna 2021 Komise vyzvala hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se přesto domnívaly, že jsou i nadále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Od hospodářských subjektů ze Spojeného království nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Prostřednictvím poznámky ke spisu (5) ze dne 14. ledna 2021 Komise vyzvala hospodářské subjekty ze Spojeného království, které se přesto domnívaly, že jsou i nadále považovány za zúčastněné strany, aby se na ni obrátily. Od hospodářských subjektů ze Spojeného království nebyly obdrženy žádné připomínky.

5

1.6.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o přezkumném šetření výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce, uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o přezkumném šetření výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce, uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (11) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(11)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (12) | Během přezkumu před pozbytím platnosti uspořádala Komise slyšení s několika uživateli, několika sdruženími uživatelů a vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(12)

Během přezkumu před pozbytím platnosti uspořádala Komise slyšení s několika uživateli, několika sdruženími uživatelů a vyvážejícími výrobci.

1.7.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná přistoupí k výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.7.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, který bude předmětem šetření. V den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu, tj. 30. října 2020, však vydala Komise poznámku ke spisu, v níž uvedla, že vzhledem k omezenému počtu známých výrobců v Evropské unii se výběr vzorku výrobců v EU nepovažuje za nutný, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Všichni čtyři známí výrobci v Unii byli proto požádáni, aby předložili podrobnou odpověď na dotazník a souhlasili s ověřením odpovědí na dotazník. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii, který bude předmětem šetření. V den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu, tj. 30. října 2020, však vydala Komise poznámku ke spisu, v níž uvedla, že vzhledem k omezenému počtu známých výrobců v Evropské unii se výběr vzorku výrobců v EU nepovažuje za nutný, a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky. Všichni čtyři známí výrobci v Unii byli proto požádáni, aby předložili podrobnou odpověď na dotazník a souhlasili s ověřením odpovědí na dotazník.

1.7.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (16) | Přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, a poskytl požadované informace. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(16)

Přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, a poskytl požadované informace. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.7.3.   Výběr vzorku výrobců v dotčených zemích

Výběr vzorku výrobců v dotčených zemích

| (17) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v zemích dotčených tímto přezkumem před pozbytím platnosti se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v zemích dotčených tímto přezkumem před pozbytím platnosti se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku.

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny výrobce v dotčených zemích, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala mise dotčených zemí, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny výrobce v dotčených zemích, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala mise dotčených zemí, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

| (19) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců (dvě společnosti v Japonsku, jedna společnost v ČLR a jedna v Rusku). Žádný z výrobců z USA nebo Koreje, kteří byli kontaktováni, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace. S ohledem na malý počet spolupracujících výrobců Komise rozhodla, že v případě žádné dotčené země není nutné provádět výběr vzorku. |
| --- | --- |

(19)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců (dvě společnosti v Japonsku, jedna společnost v ČLR a jedna v Rusku). Žádný z výrobců z USA nebo Koreje, kteří byli kontaktováni, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace. S ohledem na malý počet spolupracujících výrobců Komise rozhodla, že v případě žádné dotčené země není nutné provádět výběr vzorku.

1.8.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (20) | Kopie dotazníků byly v době zahájení řízení k dispozici na internetových stránkách GŘ pro obchod (6). |
| --- | --- |

(20)

Kopie dotazníků byly v době zahájení řízení k dispozici na internetových stránkách GŘ pro obchod (6).

6

| (21) | Komise rovněž zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Čínská vláda na dotazník neodpověděla, a byla proto informována, že Komise použije dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Komise rovněž zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v ČLR ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Čínská vláda na dotazník neodpověděla, a byla proto informována, že Komise použije dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (22) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od všech čtyř známých výrobců v Unii a spolupracujícího dovozce, který není ve spojení. Přihlásilo se sedm uživatelů, kteří vyjádřili ochotu účastnit se šetření. Byli požádáni, aby vyplnili dotazník určený pro uživatele. Pouze čtyři z nich však při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli vyplněné odpovědi na dotazník ve veřejně přístupné i citlivé verzi. |
| --- | --- |

(22)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od všech čtyř známých výrobců v Unii a spolupracujícího dovozce, který není ve spojení. Přihlásilo se sedm uživatelů, kteří vyjádřili ochotu účastnit se šetření. Byli požádáni, aby vyplnili dotazník určený pro uživatele. Pouze čtyři z nich však při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli vyplněné odpovědi na dotazník ve veřejně přístupné i citlivé verzi.

| (23) | Odpovědi na dotazník poskytla jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (dále jen „skupina Baoshan“) složená ze dvou vyvážejících výrobců Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (dále jen „Baosteel“) a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (dále jen „WISCO“) – a jedna skupina vyvážejících výrobců v Japonsku, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko (dále jen „Nippon Steel“). Ruský výrobce Novolipetsk Steel (dále jen „NLMK“), který původně souhlasil se zařazením do vzorku, neposkytl úplnou odpověď na dotazník, ale ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 poskytl informace omezující se na jeho konkrétní kapacitu a výrobu. Komise proto informovala tuto společnost a Ruskou federaci, že v souladu s článkem 18 základního nařízení použije dostupné údaje. Společnost NMLK odpověděla, ale odpověď byla předložena až po uplynutí stanovené lhůty a v žádném případě by nezměnila posouzení Komise. |
| --- | --- |

(23)

Odpovědi na dotazník poskytla jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR, China Baowu Steel Group Co. Ltd. (dále jen „skupina Baoshan“) složená ze dvou vyvážejících výrobců Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (dále jen „Baosteel“) a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. (dále jen „WISCO“) – a jedna skupina vyvážejících výrobců v Japonsku, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko (dále jen „Nippon Steel“). Ruský výrobce Novolipetsk Steel (dále jen „NLMK“), který původně souhlasil se zařazením do vzorku, neposkytl úplnou odpověď na dotazník, ale ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 poskytl informace omezující se na jeho konkrétní kapacitu a výrobu. Komise proto informovala tuto společnost a Ruskou federaci, že v souladu s článkem 18 základního nařízení použije dostupné údaje. Společnost NMLK odpověděla, ale odpověď byla předložena až po uplynutí stanovené lhůty a v žádném případě by nezměnila posouzení Komise.

| (24) | Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že Komise nestanovila žádnou lhůtu pro předložení připomínek k použití článku 18 základního nařízení Komisí. Společnost NLMK dále tvrdila, že Komise neměla na tuto část její odpovědi na dotazník použít článek 18. |
| --- | --- |

(24)

Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že Komise nestanovila žádnou lhůtu pro předložení připomínek k použití článku 18 základního nařízení Komisí. Společnost NLMK dále tvrdila, že Komise neměla na tuto část její odpovědi na dotazník použít článek 18.

| (25) | Komise ve skutečnosti nestanovila lhůtu pro odpověď na svůj dopis, v němž uvedla svůj záměr použít článek 18. Společnost NLMK však již ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 uvedla, že kvůli zvláštním okolnostem přestala na odpovědi na dotazník pracovat a neposkytne na něj úplnou odpověď. Stručně řečeno, společnost NLMK poskytla pouze útržkovité informace omezující se na její konkrétní výrobní kapacitu a objem výroby. |
| --- | --- |

(25)

Komise ve skutečnosti nestanovila lhůtu pro odpověď na svůj dopis, v němž uvedla svůj záměr použít článek 18. Společnost NLMK však již ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 uvedla, že kvůli zvláštním okolnostem přestala na odpovědi na dotazník pracovat a neposkytne na něj úplnou odpověď. Stručně řečeno, společnost NLMK poskytla pouze útržkovité informace omezující se na její konkrétní výrobní kapacitu a objem výroby.

| (26) | Jelikož společnost NMLK neposkytla dostatečně spolehlivé informace o výrobní kapacitě a objemu výroby, jak je vysvětleno ve 241. až 245. bodě odůvodnění, použila Komise informace dostupné ve spisu. V každém případě, jak je uvedeno ve 242. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu v maximální možné míře použila informace poskytnuté společností NMLK. |
| --- | --- |

(26)

Jelikož společnost NMLK neposkytla dostatečně spolehlivé informace o výrobní kapacitě a objemu výroby, jak je vysvětleno ve 241. až 245. bodě odůvodnění, použila Komise informace dostupné ve spisu. V každém případě, jak je uvedeno ve 242. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu v maximální možné míře použila informace poskytnuté společností NMLK.

| (27) | Druhá skupina vyvážejících výrobců v Japonsku, JFE Steel Corporation (dále jen „JFE Steel“), která původně souhlasila se zařazením do vzorku, poskytla neúplnou odpověď na dotazník, která se omezila informace o prodeji na vývoz do EU a do zbytku světa. Skupina JFE Steel byla proto informována, že pokud jde o chybějící informace, Komise použije dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Druhá skupina vyvážejících výrobců v Japonsku, JFE Steel Corporation (dále jen „JFE Steel“), která původně souhlasila se zařazením do vzorku, poskytla neúplnou odpověď na dotazník, která se omezila informace o prodeji na vývoz do EU a do zbytku světa. Skupina JFE Steel byla proto informována, že pokud jde o chybějící informace, Komise použije dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (28) | Výrobci v USA a Koreji nespolupracovali. Komise proto USA a Koreu informovala, že v souladu s článkem 18 základního nařízení použije dostupné údaje. |
| --- | --- |

(28)

Výrobci v USA a Koreji nespolupracovali. Komise proto USA a Koreu informovala, že v souladu s článkem 18 základního nařízení použije dostupné údaje.

1.9.   Ověřování

Ověřování

| (29) | Aniž bylo dotčeno použití článku 18 základního nařízení, Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(29)

Aniž bylo dotčeno použití článku 18 základního nařízení, Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie.

| (30) | Kvůli výskytu onemocnění Covid-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným různými členskými státy a různými třetími zeměmi nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla křížovou kontrolu na dálku u všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění Covid-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (7). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto zúčastněných stran:






  — | Výrobci v Unii (8):






  — | ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Kvůli výskytu onemocnění Covid-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným různými členskými státy a různými třetími zeměmi nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. Komise místo toho provedla křížovou kontrolu na dálku u všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění Covid-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (7). Komise provedla dálkové křížové kontroly těchto zúčastněných stran:

7

—

Výrobci v Unii (8):

8

—

ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Francie

| — | ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Německo |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Německo

| — | Stalprodukt s.a., Bochnia, Polsko |
| --- | --- |

—

Stalprodukt s.a., Bochnia, Polsko

| — | Dovozce v Unii, který není ve spojení:






  — | Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Dovozce v Unii, který není ve spojení:

—

Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo

| — | Uživatelé v Unii:






  — | SGB-Smit Group, Regensburg, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Uživatelé v Unii:

—

SGB-Smit Group, Regensburg, Německo

| — | Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhřeb, Chorvatsko |
| --- | --- |

—

Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Záhřeb, Chorvatsko

| — | Vyvážející výrobci v dotčených zemích:






  — | Baosteel, Šanghaj, ČLR |
| --- | --- | --- |

—

Vyvážející výrobci v dotčených zemích:

—

Baosteel, Šanghaj, ČLR

| — | WISCO Wuhan, ČLR |
| --- | --- |

—

WISCO Wuhan, ČLR

| — | Nippon Steel, Tokio, Japonsko |
| --- | --- |

—

Nippon Steel, Tokio, Japonsko

| — | Dovozci/obchodníci ve spojení:






  — | Wisco Europe, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Dovozci/obchodníci ve spojení:

—

Wisco Europe, Německo

| — | Baosteel Germany, Německo |
| --- | --- |

—

Baosteel Germany, Německo

| — | Baosteel Italy, Itálie |
| --- | --- |

—

Baosteel Italy, Itálie

1.10.   Poskytování informací

Poskytování informací

| (31) | Dne 21. října 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Dne 22. listopadu 2021 zaslala Komise společnosti Nippon Steel dodatečné konečné informace týkající se opravy výpočtů dumpingu. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(31)

Dne 21. října 2021 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Dne 22. listopadu 2021 zaslala Komise společnosti Nippon Steel dodatečné konečné informace týkající se opravy výpočtů dumpingu. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (32) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(32)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (33) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm pocházející z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 (kódy TARIC 7225110011, 7225110015 a 7225110019) a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 a 7226110096) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(33)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. ploché válcované výrobky s orientovanou strukturou vyrobené z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm pocházející z ČLR, Japonska, Koreje, Ruska a USA, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 (kódy TARIC 7225110011, 7225110015 a 7225110019) a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 a 7226110096) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

| (34) | EPOS se vyrábějí z různě silných svitků za tepla válcované legované oceli s přísadou křemíku, jejíž struktura je orientována jedním směrem, aby byla zajištěna její vysoká magnetická vodivost. Nedostatek vodivosti se nazývá „ztráta v jádře“, což je primární ukazatel kvality výrobku a udává se ve W/kg. EPOS mohou být vyráběny jako EPOS s vyšší permeabilitou a jako běžné či konvenční EPOS. Typy s vyšší permeabilitou umožňují dosáhnout nižší ztráty v jádře při jakékoli tloušťce plechů. Navíc typy s vyšší permeabilitou lze vyrábět jako typy se zjemněnými doménami, které mají ještě nižší ztráty v jádře v důsledku vytvoření tenkých rýh na povrchu oceli. |
| --- | --- |

(34)

EPOS se vyrábějí z různě silných svitků za tepla válcované legované oceli s přísadou křemíku, jejíž struktura je orientována jedním směrem, aby byla zajištěna její vysoká magnetická vodivost. Nedostatek vodivosti se nazývá „ztráta v jádře“, což je primární ukazatel kvality výrobku a udává se ve W/kg. EPOS mohou být vyráběny jako EPOS s vyšší permeabilitou a jako běžné či konvenční EPOS. Typy s vyšší permeabilitou umožňují dosáhnout nižší ztráty v jádře při jakékoli tloušťce plechů. Navíc typy s vyšší permeabilitou lze vyrábět jako typy se zjemněnými doménami, které mají ještě nižší ztráty v jádře v důsledku vytvoření tenkých rýh na povrchu oceli.

| (35) | Přes rozdíly v permeabilitě, tloušťce a šířce mají všechny typy výrobku, který je předmětem přezkumu, v zásadě stejné základní fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití. |
| --- | --- |

(35)

Přes rozdíly v permeabilitě, tloušťce a šířce mají všechny typy výrobku, který je předmětem přezkumu, v zásadě stejné základní fyzické vlastnosti a v podstatě stejné základní použití.

| (36) | EPOS se využívají zejména v elektrických zařízeních, kde může být magnetický tok omezen tak, aby směřoval „orientovaným“ směrem, jako například při přenášení elektřiny na velké vzdálenosti. Z toho důvodu se výrobek, který je předmětem přezkumu, používá jako materiál jádra ve výkonových a distribučních transformátorech. |
| --- | --- |

(36)

EPOS se využívají zejména v elektrických zařízeních, kde může být magnetický tok omezen tak, aby směřoval „orientovaným“ směrem, jako například při přenášení elektřiny na velké vzdálenosti. Z toho důvodu se výrobek, který je předmětem přezkumu, používá jako materiál jádra ve výkonových a distribučních transformátorech.

| (37) | EPOS se využívají také v kompenzačních tlumivkách, které jsou používány ve vysokonapěťových elektrických přenosových soustavách ke stabilizaci napětí během změn zatížení. Výrobek, který je předmětem přezkumu, se může použít rovněž v zařízeních, která mají menší transformátory, včetně spotřebičů a kosmických, leteckých a elektronických zařízení. EPOS lze dále použít ve velkých vysoce výkonných generátorech, pokud návrh umožňuje účinné využití vlastností magnetického usměrňování. |
| --- | --- |

(37)

EPOS se využívají také v kompenzačních tlumivkách, které jsou používány ve vysokonapěťových elektrických přenosových soustavách ke stabilizaci napětí během změn zatížení. Výrobek, který je předmětem přezkumu, se může použít rovněž v zařízeních, která mají menší transformátory, včetně spotřebičů a kosmických, leteckých a elektronických zařízení. EPOS lze dále použít ve velkých vysoce výkonných generátorech, pokud návrh umožňuje účinné využití vlastností magnetického usměrňování.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (38) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(38)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a dále |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a dále

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (39) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

Tvrzení týkající se definice výrobku

| (40) | Společnost NLMK a ruská vláda tvrdily, že nižší průměrné dovozní ceny z Ruské federace lze vysvětlit významným podílem vyvážených výrobků EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ (s četnými vadami, řadou svarů a nedostatečnou rovinností) a že posledně uvedené typy nekonkurují jiným typům výrobku, který je předmětem přezkumu. Vyvážené EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ představují odlišné výrobky a neodpovídají evropským technickým normám. Tvrdily proto, že jejich materiál „druhé“ a „třetí jakosti“ by měl být buď vyloučen z definice výrobku, nebo by mu měla být poskytnuta samostatná (čtvrtá) úroveň minimální dovozní ceny, která bude odrážet jeho mimořádně nízkou hodnotu na trhu. |
| --- | --- |

(40)

Společnost NLMK a ruská vláda tvrdily, že nižší průměrné dovozní ceny z Ruské federace lze vysvětlit významným podílem vyvážených výrobků EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ (s četnými vadami, řadou svarů a nedostatečnou rovinností) a že posledně uvedené typy nekonkurují jiným typům výrobku, který je předmětem přezkumu. Vyvážené EPOS „druhé“ a „třetí jakosti“ představují odlišné výrobky a neodpovídají evropským technickým normám. Tvrdily proto, že jejich materiál „druhé“ a „třetí jakosti“ by měl být buď vyloučen z definice výrobku, nebo by mu měla být poskytnuta samostatná (čtvrtá) úroveň minimální dovozní ceny, která bude odrážet jeho mimořádně nízkou hodnotu na trhu.

| (41) | Komise výše uvedené žádosti zamítla, jelikož v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze změnit definici výrobku ani minimální dovozní cenu. |
| --- | --- |

(41)

Komise výše uvedené žádosti zamítla, jelikož v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze změnit definici výrobku ani minimální dovozní cenu.

| (42) | Po poskytnutí informací společnost NLMK uvedla, že nezaujatý vyšetřující orgán měl urychleně zahájit částečný prozatímní přezkum omezující se na rozsah definice výrobku a/nebo formu opatření. Komise toto tvrzení zamítla, neboť pro zahájení takového šetření neměla dostatečné důkazy. |
| --- | --- |

(42)

Po poskytnutí informací společnost NLMK uvedla, že nezaujatý vyšetřující orgán měl urychleně zahájit částečný prozatímní přezkum omezující se na rozsah definice výrobku a/nebo formu opatření. Komise toto tvrzení zamítla, neboť pro zahájení takového šetření neměla dostatečné důkazy.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

| (43) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je po skončení platných opatření pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu ze strany dotčených zemí. |
| --- | --- |

(43)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je po skončení platných opatření pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu ze strany dotčených zemí.

3.1.   Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (44) | Při šetření žádný z výrobců v Rusku, USA a Koreji nespolupracoval. |
| --- | --- |

(44)

Při šetření žádný z výrobců v Rusku, USA a Koreji nespolupracoval.

| (45) | Komise orgány všech tří dotčených zemí informovala o tom, že vzhledem k absenci spolupráce může případně použít článek 18 základního nařízení, pokud jde o zjištění týkající se Ruska, USA a Koreje. Komise neobdržela v tomto ohledu od orgánů těchto tří zemí žádné připomínky ani žádosti o intervenci úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(45)

Komise orgány všech tří dotčených zemí informovala o tom, že vzhledem k absenci spolupráce může případně použít článek 18 základního nařízení, pokud jde o zjištění týkající se Ruska, USA a Koreje. Komise neobdržela v tomto ohledu od orgánů těchto tří zemí žádné připomínky ani žádosti o intervenci úředníka pro slyšení.

| (46) | V důsledku toho vycházela v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu v případě Ruska, USA a Koreje z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření. Komise rovněž použila různé dovozní statistiky, včetně dovozních statistik Eurostatu Comext a databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). |
| --- | --- |

(46)

V důsledku toho vycházela v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu v případě Ruska, USA a Koreje z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření. Komise rovněž použila různé dovozní statistiky, včetně dovozních statistik Eurostatu Comext a databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“).

| (47) | Kromě toho Komise v souvislosti se skupinou Baoshan a v návaznosti na dálkovou křížovou kontrolu použila čl. 18 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o náklady práce. Jak je vysvětleno níže ve 207. bodě odůvodnění, společnost neposkytla ověřené a důvěryhodné důkazy, pokud jde o výpočet člověkohodin přidělených výrobě EPOS. |
| --- | --- |

(47)

Kromě toho Komise v souvislosti se skupinou Baoshan a v návaznosti na dálkovou křížovou kontrolu použila čl. 18 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o náklady práce. Jak je vysvětleno níže ve 207. bodě odůvodnění, společnost neposkytla ověřené a důvěryhodné důkazy, pokud jde o výpočet člověkohodin přidělených výrobě EPOS.

3.2.   Japonsko

Japonsko

3.2.1.   Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (48) | Při stávajícím šetření plně spolupracoval pouze jeden japonský vyvážející výrobce (Nippon Steel). Po zahájení řízení se přihlásil druhý známý japonský vyvážející výrobce (JFE Steel) a poskytl neúplnou odpověď na dotazník omezující se na prodej na vývoz, výrobu a kapacitu. V důsledku toho Komise informovala společnost JFE Steel a vládu Japonska o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(48)

Při stávajícím šetření plně spolupracoval pouze jeden japonský vyvážející výrobce (Nippon Steel). Po zahájení řízení se přihlásil druhý známý japonský vyvážející výrobce (JFE Steel) a poskytl neúplnou odpověď na dotazník omezující se na prodej na vývoz, výrobu a kapacitu. V důsledku toho Komise informovala společnost JFE Steel a vládu Japonska o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (49) | V důsledku toho vycházela zjištění uvedená v tomto oddíle částečně z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud jde o prodej na domácím trhu. Za tímto účelem byly použity informace poskytnuté společností Nippon Steel, informace poskytnuté společností JFE o prodeji na vývoz, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, statistiky Eurostatu a veřejně dostupné informace. |
| --- | --- |

(49)

V důsledku toho vycházela zjištění uvedená v tomto oddíle částečně z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud jde o prodej na domácím trhu. Za tímto účelem byly použity informace poskytnuté společností Nippon Steel, informace poskytnuté společností JFE o prodeji na vývoz, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, statistiky Eurostatu a veřejně dostupné informace.

| (50) | Tito dva japonští vyvážející výrobci představovali 100 % vývozu z Japonska do Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(50)

Tito dva japonští vyvážející výrobci představovali 100 % vývozu z Japonska do Unie během období přezkumného šetření.

3.2.2.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.2.2.1.   Běžná hodnota

| (51) | Komise stanovila běžnou hodnotu pro společnost Nippon Steel na následujícím základě. Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje plně spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného během období přezkumného šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku uskutečněného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(51)

Komise stanovila běžnou hodnotu pro společnost Nippon Steel na následujícím základě. Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje plně spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného během období přezkumného šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku uskutečněného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní.

| (52) | Komise následně určila u vyvážejícího výrobce s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(52)

Komise následně určila u vyvážejícího výrobce s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.

| (53) | Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného plně spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise stanovila, že tyto typy výrobku byly reprezentativní. |
| --- | --- |

(53)

Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného plně spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise stanovila, že tyto typy výrobku byly reprezentativní.

| (54) | Dále Komise stanovila pro společnost Nippon Steel jako celek podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu. |
| --- | --- |

(54)

Dále Komise stanovila pro společnost Nippon Steel jako celek podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu.

| (55) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem domácího prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a |
| --- | --- | --- |

(55)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem domácího prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

| b) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (56) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(56)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období přezkumného šetření.

| (57) | Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo |
| --- | --- | --- |

(57)

Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (58) | Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že přes 90 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. V závislosti na typu výrobku byla proto běžná hodnota za situace popsané v 56. bodě odůvodnění vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo za situace popsané v 57. bodě odůvodnění a pouze za této situace jako vážený průměr ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(58)

Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že přes 90 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. V závislosti na typu výrobku byla proto běžná hodnota za situace popsané v 56. bodě odůvodnění vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření nebo za situace popsané v 57. bodě odůvodnění a pouze za této situace jako vážený průměr ziskového prodeje.

| (59) | Pokud se prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku neuskutečnil nebo nebyl dostatečný, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Pokud se prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku neuskutečnil nebo nebyl dostatečný, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (60) | Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobku stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež během období přezkumného šetření vznikly jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a |
| --- | --- | --- |

(60)

Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobku stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež během období přezkumného šetření vznikly jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (61) | Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu. |
| --- | --- |

(61)

Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.

| (62) | V případě společnosti JFE Steel použila Komise při neexistenci spolupráce dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud jde o prodej na domácím trhu. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách společnosti JFE Steel na domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(62)

V případě společnosti JFE Steel použila Komise při neexistenci spolupráce dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud jde o prodej na domácím trhu. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách společnosti JFE Steel na domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

3.2.2.2.   Vývozní cena

| (63) | Společnost Nippon Steel vyvážela do Unie pouze prostřednictvím obchodníků ve spojení. Vývozní cena byla tudíž početně zjištěna na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Cena byla upravena o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o vzniklé zisky. |
| --- | --- |

(63)

Společnost Nippon Steel vyvážela do Unie pouze prostřednictvím obchodníků ve spojení. Vývozní cena byla tudíž početně zjištěna na základě čl. 2 odst. 9 základního nařízení, tj. na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Cena byla upravena o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o vzniklé zisky.

| (64) | Společnost JFE Steel vyvážela přímo do EU, a v důsledku toho byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení její vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek, který je předmětem přezkumu, při jeho prodeji na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(64)

Společnost JFE Steel vyvážela přímo do EU, a v důsledku toho byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení její vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek, který je předmětem přezkumu, při jeho prodeji na vývoz do Unie.

3.2.2.3.   Srovnání

| (65) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(65)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu.

| (66) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V příslušných a odůvodněných případech byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrových nákladů a bankovních poplatků spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(66)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V příslušných a odůvodněných případech byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrových nákladů a bankovních poplatků spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

| (67) | Společnost Nippon Steel u některých typů výrobku, které vyvážela do EU, neuskutečňovala prodej na domácím trhu. Vzhledem k vysokému objemu prodeje na vývoz, pro který by mohlo být provedeno srovnání, a s ohledem na to, že v rámci přezkumu před pozbytím platnosti není nutné stanovit přesnou výši dumpingu, ale pouze to, zda je pravděpodobné, že dumping bude v budoucnu přetrvávat nebo se obnoví, měla Komise za to, že zjištěné srovnání bylo přesné. |
| --- | --- |

(67)

Společnost Nippon Steel u některých typů výrobku, které vyvážela do EU, neuskutečňovala prodej na domácím trhu. Vzhledem k vysokému objemu prodeje na vývoz, pro který by mohlo být provedeno srovnání, a s ohledem na to, že v rámci přezkumu před pozbytím platnosti není nutné stanovit přesnou výši dumpingu, ale pouze to, zda je pravděpodobné, že dumping bude v budoucnu přetrvávat nebo se obnoví, měla Komise za to, že zjištěné srovnání bylo přesné.

| (68) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že Komise měla vypočítat dumpingové rozpětí použitelné pro společnost Nippon Steel na základě veškerého prodeje na vývoz do EU, a odkázala na stávající judikaturu (9). |
| --- | --- |

(68)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že Komise měla vypočítat dumpingové rozpětí použitelné pro společnost Nippon Steel na základě veškerého prodeje na vývoz do EU, a odkázala na stávající judikaturu (9).

9

| (69) | Komise připomněla, že dumpingové rozpětí nepokrývá veškerý prodej na vývoz do EU, protože, jak je vysvětleno v 67. bodě odůvodnění, u některých typů výrobků, které společnost vyvážela do EU, nedošlo k žádnému odpovídajícímu domácímu prodeji. Tyto typy výrobku (které představují 38 % celkového vyváženého množství) nebyly původně zahrnuty do výpočtu dumpingu, protože společnost pro ně neposkytla odpovídající výrobní náklady. Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí pro 100 % prodeje na vývoz do EU a při neexistenci přesnějších údajů od společnosti se Komise rozhodla seskupit typy výrobku na základě jejich šířky, což je parametr, který má menší dopad na výrobní náklady a prodejní cenu než ztráta v jádře a tloušťka. Na tomto základě zjistila běžnou hodnotu pro všechny typy výrobku. Opravené výpočty dumpingu byly společnosti sděleny a nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(69)

Komise připomněla, že dumpingové rozpětí nepokrývá veškerý prodej na vývoz do EU, protože, jak je vysvětleno v 67. bodě odůvodnění, u některých typů výrobků, které společnost vyvážela do EU, nedošlo k žádnému odpovídajícímu domácímu prodeji. Tyto typy výrobku (které představují 38 % celkového vyváženého množství) nebyly původně zahrnuty do výpočtu dumpingu, protože společnost pro ně neposkytla odpovídající výrobní náklady. Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí pro 100 % prodeje na vývoz do EU a při neexistenci přesnějších údajů od společnosti se Komise rozhodla seskupit typy výrobku na základě jejich šířky, což je parametr, který má menší dopad na výrobní náklady a prodejní cenu než ztráta v jádře a tloušťka. Na tomto základě zjistila běžnou hodnotu pro všechny typy výrobku. Opravené výpočty dumpingu byly společnosti sděleny a nebyly obdrženy žádné připomínky.

3.2.2.4.   Dumpingové rozpětí

| (70) | U společností Nippon Steel i JFE Steel prokázalo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, že jejich prodej do EU se během období přezkumného šetření uskutečňoval za dumpingové ceny. Dumpingové rozpětí zjištěné u společnosti Nippon Steel činilo přibližně 31 %, zatímco u společnosti JFE Steel činilo přibližně 19 %. |
| --- | --- |

(70)

U společností Nippon Steel i JFE Steel prokázalo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, že jejich prodej do EU se během období přezkumného šetření uskutečňoval za dumpingové ceny. Dumpingové rozpětí zjištěné u společnosti Nippon Steel činilo přibližně 31 %, zatímco u společnosti JFE Steel činilo přibližně 19 %.

| (71) | Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(71)

Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

3.2.3.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu

| (72) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření uložená na dovoz EPOS z Japonska pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Japonsku a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(72)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření uložená na dovoz EPOS z Japonska pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Japonsku a atraktivita trhu Unie.

a)   
  Volná kapacita

Volná kapacita

| (73) | Na základě odpovědí na dotazník od dvou známých japonských vyvážejících výrobců Komise zjistila, že japonská výrobní kapacita v období přezkumného šetření činila [350 000 – 410 000] tun. |
| --- | --- |

(73)

Na základě odpovědí na dotazník od dvou známých japonských vyvážejících výrobců Komise zjistila, že japonská výrobní kapacita v období přezkumného šetření činila [350 000 – 410 000] tun.

| (74) | Na základě téhož souboru údajů Komise zjistila, že volná kapacita EPOS v Japonsku činila přibližně [50 000 – 110 000] tun. |
| --- | --- |

(74)

Na základě téhož souboru údajů Komise zjistila, že volná kapacita EPOS v Japonsku činila přibližně [50 000 – 110 000] tun.

| (75) | Společnost Nippon Steel tvrdila, že volná kapacita Japonska je nadhodnocena, neboť Komise nezohlednila skutečnost, že se Japonsko zaměřuje na typ EPOS o nejtenčím kalibru, který poskytuje menší objem než typ EPOS vyráběný výrobním odvětvím Unie a dalšími dotčenými zeměmi. |
| --- | --- |

(75)

Společnost Nippon Steel tvrdila, že volná kapacita Japonska je nadhodnocena, neboť Komise nezohlednila skutečnost, že se Japonsko zaměřuje na typ EPOS o nejtenčím kalibru, který poskytuje menší objem než typ EPOS vyráběný výrobním odvětvím Unie a dalšími dotčenými zeměmi.

| (76) | Analýza modelů vyvážených do Unie a do ostatních hlavních zemí vývozu, jako je Indie a Mexiko, ukázala, že velká většina modelů vyvážených společností Nippon Steel měla podobný nebo silnější kalibr než výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie. Rovněž podíl typů EPOS o tenčím kalibru vyvážených do EU byl významný a po tomto druhu výrobku skutečně existovala na trhu Unie poptávka. Jinými slovy, i kdyby volná kapacita odpovídala výlučně, quod non, výrobkům o tenčím kalibru, na trhu Unie by po takových výrobcích existovala poptávka. |
| --- | --- |

(76)

Analýza modelů vyvážených do Unie a do ostatních hlavních zemí vývozu, jako je Indie a Mexiko, ukázala, že velká většina modelů vyvážených společností Nippon Steel měla podobný nebo silnější kalibr než výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie. Rovněž podíl typů EPOS o tenčím kalibru vyvážených do EU byl významný a po tomto druhu výrobku skutečně existovala na trhu Unie poptávka. Jinými slovy, i kdyby volná kapacita odpovídala výlučně, quod non, výrobkům o tenčím kalibru, na trhu Unie by po takových výrobcích existovala poptávka.

quod non

| (77) | Kromě toho Komise založila své posouzení volné kapacity na informacích poskytnutých japonskými vyvážejícími výrobci. Komisi proto nebylo zřejmé, jak by mohla nadhodnotit volnou kapacitu, když údaje pocházely od samotných vyvážejících výrobců. V každém případě měla Komise za to, že tvrzení týkající se poskytnutého objemu nebylo dostatečně podrobné ani podložené, neboť nestanovilo odpovídající rozdíl ve výrobní kapacitě nebo volné kapacitě v souvislosti s údajným rozdílem poskytnutého objemu. Kromě toho toto tvrzení vznesla pouze společnost Nippon Steel, přičemž neobsahovalo žádné informace týkající se rozmezí kalibrů druhého hlavního japonského vyvážejícího výrobce. Na základě výše uvedených skutečností Komise toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(77)

Kromě toho Komise založila své posouzení volné kapacity na informacích poskytnutých japonskými vyvážejícími výrobci. Komisi proto nebylo zřejmé, jak by mohla nadhodnotit volnou kapacitu, když údaje pocházely od samotných vyvážejících výrobců. V každém případě měla Komise za to, že tvrzení týkající se poskytnutého objemu nebylo dostatečně podrobné ani podložené, neboť nestanovilo odpovídající rozdíl ve výrobní kapacitě nebo volné kapacitě v souvislosti s údajným rozdílem poskytnutého objemu. Kromě toho toto tvrzení vznesla pouze společnost Nippon Steel, přičemž neobsahovalo žádné informace týkající se rozmezí kalibrů druhého hlavního japonského vyvážejícího výrobce. Na základě výše uvedených skutečností Komise toto tvrzení zamítla.

| (78) | Kromě toho měla Komise za to, že japonští vyvážející výrobci rovněž vyrábějí ocel pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. EPOS i ocel pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou se vyrábějí za použití stejného zařízení. To znamená, že je technicky možné uvolnit kapacitu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou a převést ji na EPOS. K takovému převodu by mohlo v budoucnosti dojít, pokud by k tomu měli japonští vyvážející výrobci ekonomickou motivaci. V důsledku toho by se zjištěná volná kapacita mohla potenciálně ještě zvýšit. |
| --- | --- |

(78)

Kromě toho měla Komise za to, že japonští vyvážející výrobci rovněž vyrábějí ocel pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. EPOS i ocel pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou se vyrábějí za použití stejného zařízení. To znamená, že je technicky možné uvolnit kapacitu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou a převést ji na EPOS. K takovému převodu by mohlo v budoucnosti dojít, pokud by k tomu měli japonští vyvážející výrobci ekonomickou motivaci. V důsledku toho by se zjištěná volná kapacita mohla potenciálně ještě zvýšit.

| (79) | Po poskytnutí informací japonská vláda a společnost Nippon Steel tvrdily, že japonští výrobci nemohou uvolnit kapacitu určenou pro výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou ve prospěch výroby EPOS na vývoz do EU, jelikož společnost Nippon Steel je vázána smlouvami s výrobci elektrických vozidel na výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. V této souvislosti tvrdila, že posouzení volné kapacity by nemělo být založeno na této skutečnosti. |
| --- | --- |

(79)

Po poskytnutí informací japonská vláda a společnost Nippon Steel tvrdily, že japonští výrobci nemohou uvolnit kapacitu určenou pro výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou ve prospěch výroby EPOS na vývoz do EU, jelikož společnost Nippon Steel je vázána smlouvami s výrobci elektrických vozidel na výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. V této souvislosti tvrdila, že posouzení volné kapacity by nemělo být založeno na této skutečnosti.

| (80) | Komise vzala na vědomí existenci závazných smluv s výrobci elektrických vozidel na výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou, které jako takové neumožňují okamžité uvolnění kapacity pro EPOS. Komise se však rovněž domnívala, že pokud by se tržní podmínky na trhu s elektrickými vozidly vyvíjely negativně, mohli by japonští vyvážející výrobci věnovat větší kapacitu výrobě EPOS, neboť tito výrobci používají stejné zařízení pro výrobu EPOS i oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. V každém případě, bez ohledu na vývoj poptávky po oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou v nadcházejících letech, měla Komise za to, že její závěry týkající se posouzení volné kapacity, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, zůstávají v platnosti, neboť byly založeny na existenci významné volné kapacity specifické pouze pro EPOS, k níž nebyla přidána žádná další uvolněná kapacita související s výrobou oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. |
| --- | --- |

(80)

Komise vzala na vědomí existenci závazných smluv s výrobci elektrických vozidel na výrobu oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou, které jako takové neumožňují okamžité uvolnění kapacity pro EPOS. Komise se však rovněž domnívala, že pokud by se tržní podmínky na trhu s elektrickými vozidly vyvíjely negativně, mohli by japonští vyvážející výrobci věnovat větší kapacitu výrobě EPOS, neboť tito výrobci používají stejné zařízení pro výrobu EPOS i oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou. V každém případě, bez ohledu na vývoj poptávky po oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou v nadcházejících letech, měla Komise za to, že její závěry týkající se posouzení volné kapacity, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, zůstávají v platnosti, neboť byly založeny na existenci významné volné kapacity specifické pouze pro EPOS, k níž nebyla přidána žádná další uvolněná kapacita související s výrobou oceli pro elektrotechnické účely s neorientovanou strukturou.

b)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (81) | Pokud jde o velikost, trh Unie (s více než 265 000 – 280 000 tunami spotřeby v období přezkumného šetření) patří k největším trhům s EPOS na světě. Z dotčených zemí má pouze ČLR větší domácí trh než EU, zatímco USA, Korea, Rusko a Japonsko mají domácí spotřebu mnohem menší. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o velikost, trh Unie (s více než 265 000 – 280 000 tunami spotřeby v období přezkumného šetření) patří k největším trhům s EPOS na světě. Z dotčených zemí má pouze ČLR větší domácí trh než EU, zatímco USA, Korea, Rusko a Japonsko mají domácí spotřebu mnohem menší.

| (82) | Zjištěná volná kapacita odpovídá [28–31 %] spotřeby Unie během období přezkumného šetření, jak je uvedeno ve 259. bodě odůvodnění níže. Zároveň je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude volná kapacita ve velkém množství přesměrována na trh Unie. Japonský domácí trh totiž absorbuje zhruba čtvrtinu japonských výrobních kapacit a je tradičně téměř na 100 % uspokojen domácí výrobou. |
| --- | --- |

(82)

Zjištěná volná kapacita odpovídá [28–31 %] spotřeby Unie během období přezkumného šetření, jak je uvedeno ve 259. bodě odůvodnění níže. Zároveň je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude volná kapacita ve velkém množství přesměrována na trh Unie. Japonský domácí trh totiž absorbuje zhruba čtvrtinu japonských výrobních kapacit a je tradičně téměř na 100 % uspokojen domácí výrobou.

| (83) | Kromě toho je japonské odvětví výroby EPOS orientováno na vývoz, neboť k vývozu je určeno více než [70–80] % veškeré výroby. A konečně, Čína a USA mají cla na ochranu obchodu, která fakticky omezují přístup japonských vyvážejících výrobců na tyto důležité trhy. Japonský vývoz do ČLR prudce poklesl zejména bezprostředně po uložení opatření ze strany ČLR. |
| --- | --- |

(83)

Kromě toho je japonské odvětví výroby EPOS orientováno na vývoz, neboť k vývozu je určeno více než [70–80] % veškeré výroby. A konečně, Čína a USA mají cla na ochranu obchodu, která fakticky omezují přístup japonských vyvážejících výrobců na tyto důležité trhy. Japonský vývoz do ČLR prudce poklesl zejména bezprostředně po uložení opatření ze strany ČLR.

| (84) | Kromě toho mají japonští vyvážející výrobci v rámci Evropské unie zavedený distribuční systém, a proto mohou dodávky na trh Unie snadno zvýšit. |
| --- | --- |

(84)

Kromě toho mají japonští vyvážející výrobci v rámci Evropské unie zavedený distribuční systém, a proto mohou dodávky na trh Unie snadno zvýšit.

| (85) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze důvodně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, byla by podstatná část stávajícího japonského vývozu a volné kapacity přesměrována do Unie. |
| --- | --- |

(85)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze důvodně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, byla by podstatná část stávajícího japonského vývozu a volné kapacity přesměrována do Unie.

| (86) | Po poskytnutí informací japonská vláda a společnost Nippon Steel tvrdily, že trh Unie již není tak atraktivní jako během původního šetření a že japonští výrobci mají v úmyslu aktivně pokrýt rostoucí asijské trhy a že v případě ukončení opatření vývoz z Japonska nezaplaví trh Unie. |
| --- | --- |

(86)

Po poskytnutí informací japonská vláda a společnost Nippon Steel tvrdily, že trh Unie již není tak atraktivní jako během původního šetření a že japonští výrobci mají v úmyslu aktivně pokrýt rostoucí asijské trhy a že v případě ukončení opatření vývoz z Japonska nezaplaví trh Unie.

| (87) | Společnost Nippon Steel se rovněž domnívala, že závěr Komise o atraktivitě trhu Unie je nepodložený, neboť je založen pouze na jeho velikosti. V tomto ohledu poukázala na další specifické prvky týkající se atraktivity trhu Unie, jako je úroveň cen, přítomnost silného domácího výrobního odvětví, poptávka po konkrétním typu výrobku, opatření na ochranu obchodu a/nebo odrazující faktory spojené s dopravou. |
| --- | --- |

(87)

Společnost Nippon Steel se rovněž domnívala, že závěr Komise o atraktivitě trhu Unie je nepodložený, neboť je založen pouze na jeho velikosti. V tomto ohledu poukázala na další specifické prvky týkající se atraktivity trhu Unie, jako je úroveň cen, přítomnost silného domácího výrobního odvětví, poptávka po konkrétním typu výrobku, opatření na ochranu obchodu a/nebo odrazující faktory spojené s dopravou.

| (88) | Komise měla za to, že tvrzení týkající se asijského trhu nebylo podloženo podpůrnými důkazy. Japonští vyvážející výrobci v každém případě i nadále vyváželi značné množství a udrželi si během posuzovaného období svůj podíl na trhu v Unii, a to navzdory všem faktorům zmíněným společností Nippon Steel, poklesu spotřeby a platným opatřením. |
| --- | --- |

(88)

Komise měla za to, že tvrzení týkající se asijského trhu nebylo podloženo podpůrnými důkazy. Japonští vyvážející výrobci v každém případě i nadále vyváželi značné množství a udrželi si během posuzovaného období svůj podíl na trhu v Unii, a to navzdory všem faktorům zmíněným společností Nippon Steel, poklesu spotřeby a platným opatřením.

| (89) | Kromě toho, během období přezkumného šetření byl trh EU pro japonské vyvážející výrobce třetím největším vývozním trhem (10). Navíc analýza vývoje prodeje na vývoz dvou japonských vyvážejících výrobců ukázala, že jejich vývoz do zemí mimo EU se v posuzovaném období snížil mnohem více (–[25–35] %) než vývoz do EU (–[5–15] %) za stejné období. |
| --- | --- |

(89)

Kromě toho, během období přezkumného šetření byl trh EU pro japonské vyvážející výrobce třetím největším vývozním trhem (10). Navíc analýza vývoje prodeje na vývoz dvou japonských vyvážejících výrobců ukázala, že jejich vývoz do zemí mimo EU se v posuzovaném období snížil mnohem více (–[25–35] %) než vývoz do EU (–[5–15] %) za stejné období.

10

| (90) | Kromě velikosti trhu EU a velkých množství, která na něm japonští vyvážející výrobci mohou prodávat, Komise rovněž uvedla, že trh Unie se vyznačuje vysokou úrovní cen a významnou přítomností dovozu, což svědčí o jeho atraktivitě pro výrobce EPOS mimo EU. Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(90)

Kromě velikosti trhu EU a velkých množství, která na něm japonští vyvážející výrobci mohou prodávat, Komise rovněž uvedla, že trh Unie se vyznačuje vysokou úrovní cen a významnou přítomností dovozu, což svědčí o jeho atraktivitě pro výrobce EPOS mimo EU. Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta.

c)   
  Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (91) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření, volnou kapacitu v Japonsku a atraktivitu trhu Unie Komise rovněž dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z Japonska za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(91)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření, volnou kapacitu v Japonsku a atraktivitu trhu Unie Komise rovněž dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z Japonska za dumpingové ceny.

3.3.   Korejská republika

Korejská republika

3.3.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.3.1.1.   Úvodní poznámky

| (92) | Jelikož žádný korejský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(92)

Jelikož žádný korejský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

| (93) | Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s údaji Eurostatu a vývozními statistikami obsaženými v databázi GTA. |
| --- | --- |

(93)

Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s údaji Eurostatu a vývozními statistikami obsaženými v databázi GTA.

3.3.1.2.   Dumping

a)   
  Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (94) | Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na korejském domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(94)

Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na korejském domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

b)   
  Vývozní ceny

Vývozní ceny

| (95) | Vývozní ceny do Unie byly stanoveny na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(95)

Vývozní ceny do Unie byly stanoveny na základě údajů Eurostatu.

c)   
  Srovnání

Srovnání

| (96) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (115,82 EUR/tunu). Takto zjištěná běžná hodnota ze závodu činila 1 893 EUR/t, zatímco vývozní cena ze závodu činila během období přezkumného šetření 1 880 EUR/t. |
| --- | --- |

(96)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (115,82 EUR/tunu). Takto zjištěná běžná hodnota ze závodu činila 1 893 EUR/t, zatímco vývozní cena ze závodu činila během období přezkumného šetření 1 880 EUR/t.

d)   
  Dumping

Dumping

| (97) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že dumpingové rozpětí korejského vývozu do Unie bylo na úrovni de minimis, tj. méně než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny. |
| --- | --- |

(97)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že dumpingové rozpětí korejského vývozu do Unie bylo na úrovni de minimis, tj. méně než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny.

de minimis

3.3.2.   Pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost opětovného výskytu dumpingu v případě zrušení opatření

| (98) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom se zabývala chováním korejských vývozců na jiných trzích, výrobou a volnou kapacitou v Koreji a atraktivitou trhu Unie. |
| --- | --- |

(98)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom se zabývala chováním korejských vývozců na jiných trzích, výrobou a volnou kapacitou v Koreji a atraktivitou trhu Unie.

a)   
  Vývoz do třetích zemí

Vývoz do třetích zemí

| (99) | Komise analyzovala vývozní ceny z Koreje na jiné trhy třetích zemí během období přezkumného šetření, jak je uvedeno v oficiálních korejských vývozních statistikách databáze GTA, a srovnala tyto úrovně cen s dovozními cenami. Tato analýza ukázala, že korejský vývoz na několik dalších hlavních vývozních trhů se uskutečňoval za ceny nižší, než jsou vývozní ceny do EU. Průměrná vývozní cena na trhy třetích zemí byla zjištěna ve výši 1 442 EUR/t během období přezkumného šetření, což je méně než nejnižší minimální dovozní cena platná v EU a mnohem nižší cena než průměrná cena ze závodu do EU. Srovnání těchto cen pro trhy třetích zemí s početně zjištěnou běžnou hodnotou ukázalo cenový rozdíl ve výši přibližně 30 %. |
| --- | --- |

(99)

Komise analyzovala vývozní ceny z Koreje na jiné trhy třetích zemí během období přezkumného šetření, jak je uvedeno v oficiálních korejských vývozních statistikách databáze GTA, a srovnala tyto úrovně cen s dovozními cenami. Tato analýza ukázala, že korejský vývoz na několik dalších hlavních vývozních trhů se uskutečňoval za ceny nižší, než jsou vývozní ceny do EU. Průměrná vývozní cena na trhy třetích zemí byla zjištěna ve výši 1 442 EUR/t během období přezkumného šetření, což je méně než nejnižší minimální dovozní cena platná v EU a mnohem nižší cena než průměrná cena ze závodu do EU. Srovnání těchto cen pro trhy třetích zemí s početně zjištěnou běžnou hodnotou ukázalo cenový rozdíl ve výši přibližně 30 %.

| (100) | Považovalo se tedy za pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, korejští vyvážející výrobci by začali prodávat výrobky do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(100)

Považovalo se tedy za pravděpodobné, že pokud by stávající opatření byla zrušena, korejští vyvážející výrobci by začali prodávat výrobky do Unie za dumpingové ceny.

b)   
  Volná kapacita

Volná kapacita

| (101) | Podle dostupných údajů uvedených v žádosti o přezkum má Korea během období přezkumného šetření odhadovanou výrobní kapacitu 280 000 tun a odhadovanou volnou kapacitu 24 000 tun. Volná kapacita Koreje proto odpovídala přibližně [7–10] % spotřeby EPOS v Unii v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(101)

Podle dostupných údajů uvedených v žádosti o přezkum má Korea během období přezkumného šetření odhadovanou výrobní kapacitu 280 000 tun a odhadovanou volnou kapacitu 24 000 tun. Volná kapacita Koreje proto odpovídala přibližně [7–10] % spotřeby EPOS v Unii v období přezkumného šetření.

c)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (102) | Komise zjistila, že trh Unie je pro korejské výrobce atraktivní z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(102)

Komise zjistila, že trh Unie je pro korejské výrobce atraktivní z těchto důvodů:

| (103) | Za prvé, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům na světě. Za druhé, korejskou domácí spotřebu uspokojuje převážně domácí výroba, neboť dovoz tvoří jen asi 19 %. V důsledku toho jsou vyvážející výrobci většinou orientováni na vývoz. |
| --- | --- |

(103)

Za prvé, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům na světě. Za druhé, korejskou domácí spotřebu uspokojuje převážně domácí výroba, neboť dovoz tvoří jen asi 19 %. V důsledku toho jsou vyvážející výrobci většinou orientováni na vývoz.

| (104) | Za třetí, po uložení antidumpingových opatření v ČLR, mimo jiné vůči Koreji, a po zvýšení vlastní čínské domácí výrobní kapacity došlo v posledních letech k prudkému poklesu korejského vývozu do Číny. To by učinilo trh Unie atraktivnějším; existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie. |
| --- | --- |

(104)

Za třetí, po uložení antidumpingových opatření v ČLR, mimo jiné vůči Koreji, a po zvýšení vlastní čínské domácí výrobní kapacity došlo v posledních letech k prudkému poklesu korejského vývozu do Číny. To by učinilo trh Unie atraktivnějším; existuje tudíž riziko, že může dojít k určitému odklonu obchodu do Unie.

d)   
  Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (105) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping by se v budoucnu pravděpodobně obnovil. S ohledem na volnou kapacitu v Koreji, nízké úrovně cen vývozu EPOS do třetích zemí během období přezkumného šetření, který se uskutečňoval za dumpingové ceny ve srovnání s běžnou hodnotou, a atraktivitu trhu Unie dospěla Komise rovněž k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z Koreje za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(105)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping by se v budoucnu pravděpodobně obnovil. S ohledem na volnou kapacitu v Koreji, nízké úrovně cen vývozu EPOS do třetích zemí během období přezkumného šetření, který se uskutečňoval za dumpingové ceny ve srovnání s běžnou hodnotou, a atraktivitu trhu Unie dospěla Komise rovněž k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z Koreje za dumpingové ceny.

3.4.   Spojené státy americké

Spojené státy americké

3.4.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.4.1.1.   Úvodní poznámky

| (106) | Jelikož žádný vyvážející výrobce z USA nespolupracoval, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

Jelikož žádný vyvážející výrobce z USA nespolupracoval, jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své celkové analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

| (107) | Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s jinými zdroji informací, jako jsou Eurostat a databáze GTA. |
| --- | --- |

(107)

Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s jinými zdroji informací, jako jsou Eurostat a databáze GTA.

3.4.1.2.   Dumping

a)   
  Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (108) | Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na domácím trhu v USA, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(108)

Ke stanovení běžné hodnoty použila Komise stejnou metodiku, jakou uplatnil žadatel v žádosti. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na domácím trhu v USA, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

b)   
  Vývozní ceny

Vývozní ceny

| (109) | Vývozní ceny do Unie byly stanoveny na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(109)

Vývozní ceny do Unie byly stanoveny na základě údajů Eurostatu.

c)   
  Srovnání

Srovnání

| (110) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (166,66 EUR/t). Běžná hodnota ze závodu byla proto zjištěna ve výši 2 310 EUR/t, zatímco vývozní cena činila během období přezkumného šetření 1 880 EUR/t. |
| --- | --- |

(110)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (166,66 EUR/t). Běžná hodnota ze závodu byla proto zjištěna ve výši 2 310 EUR/t, zatímco vývozní cena činila během období přezkumného šetření 1 880 EUR/t.

d)   
  Dumping

Dumping

| (111) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila dumpingové rozpětí ve výši přibližně 21 %. Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila dumpingové rozpětí ve výši přibližně 21 %. Komise proto dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

3.4.2.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

| (112) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom zkoumala výrobu a volnou kapacitu v USA a atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(112)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom zkoumala výrobu a volnou kapacitu v USA a atraktivitu trhu Unie.

a)   
  Volná kapacita

Volná kapacita

| (113) | Podle informací poskytnutých v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti měly USA během období přezkumného šetření odhadovanou výrobní kapacitu 265 000 tun a odhadovanou volnou kapacitu 77 000 tun. Volná kapacita pouze v USA proto může uspokojit [27–30] % celkové spotřeby EPOS v Unii. |
| --- | --- |

(113)

Podle informací poskytnutých v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti měly USA během období přezkumného šetření odhadovanou výrobní kapacitu 265 000 tun a odhadovanou volnou kapacitu 77 000 tun. Volná kapacita pouze v USA proto může uspokojit [27–30] % celkové spotřeby EPOS v Unii.

b)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (114) | Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro výrobce z USA přitažlivý z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(114)

Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro výrobce z USA přitažlivý z těchto důvodů:

| (115) | Za prvé, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům na světě. |
| --- | --- |

(115)

Za prvé, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům na světě.

| (116) | Za druhé, domácí spotřebu v USA již převážně uspokojuje domácí výroba, neboť pouze asi 15 % této spotřeby během období přezkumného šetření tvořil dovoz. V důsledku toho jsou vyvážející výrobci orientováni na vývoz. |
| --- | --- |

(116)

Za druhé, domácí spotřebu v USA již převážně uspokojuje domácí výroba, neboť pouze asi 15 % této spotřeby během období přezkumného šetření tvořil dovoz. V důsledku toho jsou vyvážející výrobci orientováni na vývoz.

c)   
  Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (117) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření, velkou volnou kapacitu v USA a atraktivitu trhu Unie Komise rovněž dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z USA za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(117)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření, velkou volnou kapacitu v USA a atraktivitu trhu Unie Komise rovněž dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by se pravděpodobně dostalo značné množství EPOS z USA za dumpingové ceny.

3.5.   Čínská lidová republika

Čínská lidová republika

3.5.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.5.1.1.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (118) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku.“ |
| --- | --- |

(118)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku.“

| (119) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(119)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

| (120) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(120)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (121) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Požadované informace poskytl jeden vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(121)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala výrobce v ČLR, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Požadované informace poskytl jeden vyvážející výrobce.

| (122) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník také čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly podpůrné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(122)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník také čínské vládě. Kromě toho Komise v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly podpůrné důkazy v souvislosti s použitím čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

Úředním věstníku Evropské unie

| (123) | Dne 30. listopadu 2020 vydala Komise první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila dvě možné reprezentativní země: Brazílii a Rusko. |
| --- | --- |

(123)

Dne 30. listopadu 2020 vydala Komise první poznámku ke spisu (dále jen „první poznámka“), v níž požádala zúčastněné strany o jejich stanovisko k příslušným zdrojům, jež Komise může použít k určení běžné hodnoty, v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. e) druhou odrážkou základního nařízení. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a práce, používaných vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Kromě toho Komise na základě kritérií, kterými se řídí výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, určila dvě možné reprezentativní země: Brazílii a Rusko.

| (124) | Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy od sdružení Eurofer a skupiny Baoshan. |
| --- | --- |

(124)

Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek. Připomínky byly obdrženy od sdružení Eurofer a skupiny Baoshan.

| (125) | Připomínkami k první poznámce se zabývala druhá poznámka (dále jen „druhá poznámka“), kterou Komise vydala dne 20. července 2021 a kterou informovala zúčastněné strany o příslušných zdrojích, jež zamýšlela použít pro stanovení běžné hodnoty, přičemž reprezentativní zemí byla Brazílie. Rovněž informovala zúčastněné strany, že stanoví prodejní, režijní a správní náklady a zisky na základě údajů společnosti Aperam Inox América so Sul S.A. (dále jen „Aperam“), výrobce v reprezentativní zemi. Připomínky byly obdrženy od sdružení Eurofer a skupiny Baoshan. |
| --- | --- |

(125)

Připomínkami k první poznámce se zabývala druhá poznámka (dále jen „druhá poznámka“), kterou Komise vydala dne 20. července 2021 a kterou informovala zúčastněné strany o příslušných zdrojích, jež zamýšlela použít pro stanovení běžné hodnoty, přičemž reprezentativní zemí byla Brazílie. Rovněž informovala zúčastněné strany, že stanoví prodejní, režijní a správní náklady a zisky na základě údajů společnosti Aperam Inox América so Sul S.A. (dále jen „Aperam“), výrobce v reprezentativní zemi. Připomínky byly obdrženy od sdružení Eurofer a skupiny Baoshan.

3.5.1.2.   Nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády

| (126) | Po zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zaslala Komise čínské vládě dotazník týkající se existence zkreslení. Čínská vláda však odpověď nepředložila. Komise informovala čínskou vládu verbální nótou ze dne 24. září 2021 o svém záměru použít článek 18 základního nařízení, pokud jde o možnou existenci podstatných zkreslení na čínském domácím trhu s EPOS ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(126)

Po zahájení šetření na základě čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení zaslala Komise čínské vládě dotazník týkající se existence zkreslení. Čínská vláda však odpověď nepředložila. Komise informovala čínskou vládu verbální nótou ze dne 24. září 2021 o svém záměru použít článek 18 základního nařízení, pokud jde o možnou existenci podstatných zkreslení na čínském domácím trhu s EPOS ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

3.5.1.3.   Existence podstatných zkreslení

| (127) | V rámci nedávných šetření týkajících se odvětví oceli v ČLR (11) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů je rovněž vhodné použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(127)

V rámci nedávných šetření týkajících se odvětví oceli v ČLR (11) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů je rovněž vhodné použít čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

11

| (128) | V rámci uvedených šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v ČLR, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (12). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, do kterého EPOS patří, nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (13), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (14). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (15). Komise navíc dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, především když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (16). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (17), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (18). |
| --- | --- |

(128)

V rámci uvedených šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v ČLR, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (12). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, do kterého EPOS patří, nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (13), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (14). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Systém plánování v ČLR celkově vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (15). Komise navíc dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, především když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (16). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (17), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (18).

12

13

14

15

16

17

18

| (129) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních. |
| --- | --- |

(129)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných zásahů státu do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu v příslušném odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila svým vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií relevantních pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR, jak bylo v tomto ohledu rovněž zjištěno v předchozích šetřeních.

| (130) | Žádost obsahovala informace o tom, že třináctý pětiletý plán pro ocelářství má na odvětví oceli účinky způsobující zkreslení. Žádost dále odkazovala na zjištění vlády USA týkající se státní kontroly s poměrně silnou kontrolní pravomocí nad ocelářským odvětvím v Číně prostřednictvím komise SASAC a absolutní kontrolní pravomoci nad elektřinou (19). V žádosti bylo dále uvedeno, že EPOS se vyrábějí jako výrobky z oceli s organickým povlakem ze svitků válcovaných za tepla. Proto se stejná zkreslení, která Komise uvedla ohledně výrobků z oceli s organickým povlakem v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/687 (20), vztahují rovněž na EPOS. V žádosti bylo rovněž uvedeno, že dva hlavní čínští vyvážející výrobci v šetření týkajícím se EPOS, společnosti Baosteel a WISCO, jsou rovněž vyvážejícími výrobci výrobků z oceli s organickým povlakem, na něž se vztahují konečná opatření uložená na uvedený výrobek. Na konci roku 2016 společnosti Baosteel a WISCO provedly fúzi a staly se tak největším čínským výrobcem oceli. Žádost rovněž odkazovala na antisubvenční řízení týkající se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli (21), kde Komise zjistila řadu subvencí, které poukazují na existenci zkreslení v tomto odvětví. Žádost rovněž uváděla finanční podporu, kterou obdržela společnost Baosteel a další výrobci, jak dokládá zpráva vypracovaná Koalicí ocelářského průmyslu (22) a zjištění učiněná v několika šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla v USA (23). |
| --- | --- |

(130)

Žádost obsahovala informace o tom, že třináctý pětiletý plán pro ocelářství má na odvětví oceli účinky způsobující zkreslení. Žádost dále odkazovala na zjištění vlády USA týkající se státní kontroly s poměrně silnou kontrolní pravomocí nad ocelářským odvětvím v Číně prostřednictvím komise SASAC a absolutní kontrolní pravomoci nad elektřinou (19). V žádosti bylo dále uvedeno, že EPOS se vyrábějí jako výrobky z oceli s organickým povlakem ze svitků válcovaných za tepla. Proto se stejná zkreslení, která Komise uvedla ohledně výrobků z oceli s organickým povlakem v prováděcím nařízení Komise (EU) 2019/687 (20), vztahují rovněž na EPOS. V žádosti bylo rovněž uvedeno, že dva hlavní čínští vyvážející výrobci v šetření týkajícím se EPOS, společnosti Baosteel a WISCO, jsou rovněž vyvážejícími výrobci výrobků z oceli s organickým povlakem, na něž se vztahují konečná opatření uložená na uvedený výrobek. Na konci roku 2016 společnosti Baosteel a WISCO provedly fúzi a staly se tak největším čínským výrobcem oceli. Žádost rovněž odkazovala na antisubvenční řízení týkající se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli (21), kde Komise zjistila řadu subvencí, které poukazují na existenci zkreslení v tomto odvětví. Žádost rovněž uváděla finanční podporu, kterou obdržela společnost Baosteel a další výrobci, jak dokládá zpráva vypracovaná Koalicí ocelářského průmyslu (22) a zjištění učiněná v několika šetřeních týkajících se vyrovnávacího cla v USA (23).

19

20

21

22

23

| (131) | Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(131)

Jak je uvedeno ve 126. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (132) | Konkrétně v odvětví oceli, k němuž patří EPOS, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Mnoho největších výrobců je ve vlastnictví státu. Například společnost Baosteel, hlavní vývozce EPOS, je významným čínským státem vlastněným podnikem, který se zabývá výrobou oceli a je součástí nedávno konsolidované skupiny China Baowu Steel Group Co. Ltd. – dříve Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. a Wuhan Iron & Steel (24). Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (25). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 (26) konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků. Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (27). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (28). Dva výrobci EPOS v Číně, společnosti Baosteel a WISCO (obě jako součásti skupiny Baoshan), jsou ve vlastnictví státu. |
| --- | --- |

(132)

Konkrétně v odvětví oceli, k němuž patří EPOS, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Mnoho největších výrobců je ve vlastnictví státu. Například společnost Baosteel, hlavní vývozce EPOS, je významným čínským státem vlastněným podnikem, který se zabývá výrobou oceli a je součástí nedávno konsolidované skupiny China Baowu Steel Group Co. Ltd. – dříve Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. a Wuhan Iron & Steel (24). Zatímco nominální rozdělení mezi počtem státem vlastněných podniků a soukromých společností je téměř rovnoměrné, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou státem vlastněné podniky (25). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 (26) konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků. Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (27). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (28). Dva výrobci EPOS v Číně, společnosti Baosteel a WISCO (obě jako součásti skupiny Baoshan), jsou ve vlastnictví státu.

24

25

26

27

28

| (133) | Jelikož čínská vláda může zasáhnout do cen a nákladů prostřednictvím státní přítomnosti ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, šetření odhalilo existenci osobního propojení mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny, například členy Komunistické strany Číny ve vrcholovém vedení nebo představenstvu skupiny Baoshan. |
| --- | --- |

(133)

Jelikož čínská vláda může zasáhnout do cen a nákladů prostřednictvím státní přítomnosti ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, šetření odhalilo existenci osobního propojení mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny, například členy Komunistické strany Číny ve vrcholovém vedení nebo představenstvu skupiny Baoshan.

| (134) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví EPOS podléhají politickému dohledu a pokynům. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví ilustrují následující příklady. Oba výrobci EPOS na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňují činnosti v rámci budování strany, mají členy strany ve vedení společnosti a upozorňují na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. Šetření odhalilo činnosti v oblasti budování strany ve společnosti Baosteel i společnosti WISCO. Společnost Baosteel popisuje činnosti v oblasti budování strany takto: „Plňte svou hlavní povinnost v podobě důsledného a komplexního řízení strany; řiďte ideologickou a politickou činnost společnosti, jednotnou práci v přední linii, budování duchovní civilizace, budování firemní kultury a práci s širokou veřejností, jako jsou odborové organizace a Komunistická liga mládeže; řiďte budování stranické a poctivé vlády, podporujte disciplinární výbory, aby mohly efektivně plnit svou dozorčí úlohu“ (29). Společnost WISCO na svých internetových stránkách uvádí, že první sjezd členů Komunistické strany Číny společnosti WISCO Group Co., Ltd., který se konal dne 22. ledna 2021, „se rozhodl plně zohlednit vedoucí úlohu stranického výboru, jíž je „nasměrování, řízení celkové situace a zajišťování provádění“, zlepšit politické postoje, posílit odpovědnost a zaměřit veškeré úsilí na podporu provádění rozvojové strategie „1345“ (30).“ |
| --- | --- |

(134)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví EPOS podléhají politickému dohledu a pokynům. Výše uvedený trend rostoucí úrovně zásahů čínské vlády v odvětví ilustrují následující příklady. Oba výrobci EPOS na svých internetových stránkách výslovně zdůrazňují činnosti v rámci budování strany, mají členy strany ve vedení společnosti a upozorňují na svou úzkou vazbu s Komunistickou stranou Číny. Šetření odhalilo činnosti v oblasti budování strany ve společnosti Baosteel i společnosti WISCO. Společnost Baosteel popisuje činnosti v oblasti budování strany takto: „Plňte svou hlavní povinnost v podobě důsledného a komplexního řízení strany; řiďte ideologickou a politickou činnost společnosti, jednotnou práci v přední linii, budování duchovní civilizace, budování firemní kultury a práci s širokou veřejností, jako jsou odborové organizace a Komunistická liga mládeže; řiďte budování stranické a poctivé vlády, podporujte disciplinární výbory, aby mohly efektivně plnit svou dozorčí úlohu“ (29). Společnost WISCO na svých internetových stránkách uvádí, že první sjezd členů Komunistické strany Číny společnosti WISCO Group Co., Ltd., který se konal dne 22. ledna 2021, „se rozhodl plně zohlednit vedoucí úlohu stranického výboru, jíž je „nasměrování, řízení celkové situace a zajišťování provádění“, zlepšit politické postoje, posílit odpovědnost a zaměřit veškeré úsilí na podporu provádění rozvojové strategie „1345“ (30).“

29

30

| (135) | Kromě toho jsou v odvětví EPOS zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(135)

Kromě toho jsou v odvětví EPOS zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení.

| (136) | Ačkoli je EPOS specializovaným odvětvím a během šetření nebylo možné určit konkrétní politické dokumenty, jimiž by se konkrétně rozvoj odvětví EPOS jako takového řídil, odvětví EPOS má prospěch z vládních pokynů a zásahů týkajících se oceli a hlavních surovin pro výrobu EPOS, a to oceli a železné rudy. |
| --- | --- |

(136)

Ačkoli je EPOS specializovaným odvětvím a během šetření nebylo možné určit konkrétní politické dokumenty, jimiž by se konkrétně rozvoj odvětví EPOS jako takového řídil, odvětví EPOS má prospěch z vládních pokynů a zásahů týkajících se oceli a hlavních surovin pro výrobu EPOS, a to oceli a železné rudy.

| (137) | Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (31). To potvrzují četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na národní, regionální i na obecní úrovni, jako např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“, platný během období šetření. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“ (32). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (33). Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (34), který byl platný v průběhu období šetření, předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků. Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (35). |
| --- | --- |

(137)

Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (31). To potvrzují četné plány, směrnice a jiné dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na národní, regionální i na obecní úrovni, jako např. „Plán přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu na období 2016–2020“, platný během období šetření. Tento plán stanoví, že ocelářský průmysl je „důležité a zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu“ (32). Hlavní úkoly a cíle stanovené v tomto plánu zahrnují všechny aspekty rozvoje daného odvětví (33). Třináctý pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje (34), který byl platný v průběhu období šetření, předpokládá podporu podniků vyrábějících špičkové druhy ocelových výrobků. Zaměřuje se také na dosažení vysoké kvality, trvanlivosti a spolehlivosti výrobků prostřednictvím podpory společností, jež využívají technologie spojené s výrobou čisté oceli, přesným válcováním a se zvyšováním kvality (35).

31

32

33

34

35

| (138) | „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“ (36) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími. Důležitou surovinou používanou k výrobě EPOS je železo. Na železnou rudu se v období šetření vztahoval Národní plán pro nerostné zdroje na období let 2016–2020. Plán mimo jiné předjímal „zajištění koncentrace podniků a rozvoj velkých a středně velkých dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu“, „zajištění řízení místních zdrojů tak, aby byly soustředěny na velké těžební skupiny“, „snížení zátěže pro podniky těžící železnou rudu, zvýšení konkurenceschopnosti domácích podniků těžících železnou rudu“, „odpovídající kontrolu rozvoje 1 000 metrů hlubokých dolů a malých mělkých dolů na železnou rudu“. |
| --- | --- |

(138)

„Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013)“ (36) (dále jen „katalog“) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími. Důležitou surovinou používanou k výrobě EPOS je železo. Na železnou rudu se v období šetření vztahoval Národní plán pro nerostné zdroje na období let 2016–2020. Plán mimo jiné předjímal „zajištění koncentrace podniků a rozvoj velkých a středně velkých dolů, které jsou konkurenceschopné na trhu“, „zajištění řízení místních zdrojů tak, aby byly soustředěny na velké těžební skupiny“, „snížení zátěže pro podniky těžící železnou rudu, zvýšení konkurenceschopnosti domácích podniků těžících železnou rudu“, „odpovídající kontrolu rozvoje 1 000 metrů hlubokých dolů a malých mělkých dolů na železnou rudu“.

36

| (139) | Železná ruda je rovněž zmíněna ve třináctém pětiletém plánu pro ocel na období let 2016–2020, který platil v období přezkumného šetření. Tento plán předjímá, že v souvislosti s železnou rudou je třeba „pokračovat v podpoře průzkumných prací v klíčových domácích oblastech nerostných surovin, [...], podpořit řadu již působících a silně konkurenceschopných domácích podniků těžících železnou rudu prostřednictvím širšího a intenzivnějšího rozvoje [...] a posílit bezpečnost domácích podloží nerostných zdrojů (dodávek)“. |
| --- | --- |

(139)

Železná ruda je rovněž zmíněna ve třináctém pětiletém plánu pro ocel na období let 2016–2020, který platil v období přezkumného šetření. Tento plán předjímá, že v souvislosti s železnou rudou je třeba „pokračovat v podpoře průzkumných prací v klíčových domácích oblastech nerostných surovin, [...], podpořit řadu již působících a silně konkurenceschopných domácích podniků těžících železnou rudu prostřednictvím širšího a intenzivnějšího rozvoje [...] a posílit bezpečnost domácích podloží nerostných zdrojů (dodávek)“.

| (140) | Železná ruda je klasifikována jako strategické nově vznikající odvětví, a proto se na ni vztahuje třináctý pětiletý plán pro strategická nově vznikající odvětví. Železná ruda, surové železo a feroslitiny jsou také uvedeny v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci Národní komise pro rozvoj a reformy z roku 2019. Feroslitiny jsou uvedeny v katalogu pokynů pro rozvoj a přeměnu průmyslu čínského ministerstva průmyslu a informačních technologií z roku 2018. |
| --- | --- |

(140)

Železná ruda je klasifikována jako strategické nově vznikající odvětví, a proto se na ni vztahuje třináctý pětiletý plán pro strategická nově vznikající odvětví. Železná ruda, surové železo a feroslitiny jsou také uvedeny v katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci Národní komise pro rozvoj a reformy z roku 2019. Feroslitiny jsou uvedeny v katalogu pokynů pro rozvoj a přeměnu průmyslu čínského ministerstva průmyslu a informačních technologií z roku 2018.

| (141) | Jak je patrné z výše uvedených příkladů týkajících se oceli a železa, čínská vláda nadále řídí rozvoj odvětví EPOS v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic a ovládá prakticky každý aspekt rozvoje a fungování tohoto odvětví. Odvětví EPOS má tudíž prospěch z pokynů a zásahů státu týkajících se oceli a hlavní suroviny pro výrobu EPOS, jmenovitě železné rudy. |
| --- | --- |

(141)

Jak je patrné z výše uvedených příkladů týkajících se oceli a železa, čínská vláda nadále řídí rozvoj odvětví EPOS v souladu s celou řadou politických nástrojů a směrnic a ovládá prakticky každý aspekt rozvoje a fungování tohoto odvětví. Odvětví EPOS má tudíž prospěch z pokynů a zásahů státu týkajících se oceli a hlavní suroviny pro výrobu EPOS, jmenovitě železné rudy.

| (142) | Mimo výše uvedené jsou výrobci EPOS rovněž příjemci státních subvencí, což jasně značí zájem státu o toto odvětví. Během šetření Komise zjistila, že dva výrobci EPOS, společnosti Baosteel (37) a WISCO (38), měli prospěch z přímých státních subvencí. |
| --- | --- |

(142)

Mimo výše uvedené jsou výrobci EPOS rovněž příjemci státních subvencí, což jasně značí zájem státu o toto odvětví. Během šetření Komise zjistila, že dva výrobci EPOS, společnosti Baosteel (37) a WISCO (38), měli prospěch z přímých státních subvencí.

37

38

| (143) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli a železa, do nichž EPOS spadá. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(143)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby oceli a železa, do nichž EPOS spadá. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

| (144) | Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání právních předpisů upravujících úpadek a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví EPOS uvedené výše ve 128. bodě odůvodnění neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(144)

Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání právních předpisů upravujících úpadek a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví EPOS uvedené výše ve 128. bodě odůvodnění neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (145) | Odvětví EPOS je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je též uvedeno výše ve 128. bodě odůvodnění. Toto zkreslení ovlivňuje odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (39). |
| --- | --- |

(145)

Odvětví EPOS je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je též uvedeno výše ve 128. bodě odůvodnění. Toto zkreslení ovlivňuje odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (při přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (39).

39

| (146) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví EPOS není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je též uvedeno výše ve 128. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(146)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví EPOS není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je též uvedeno výše ve 128. bodě odůvodnění. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (147) | Komise rovněž připomíná, že k výrobě EPOS je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci EPOS tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením, mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(147)

Komise rovněž připomíná, že k výrobě EPOS je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci EPOS tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením, mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu, a podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (148) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny EPOS ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(148)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny EPOS ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech A a B zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (149) | Čínská vláda neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku. Jedna skupina vyvážejících výrobců, jmenovitě Baosteel a WISCO (dále jen „skupina Baoshan“), předložila řadu připomínek týkajících se existence podstatných zkreslení. |
| --- | --- |

(149)

Čínská vláda neuvedla žádné důkazy ani argumenty, jež by svědčily o opaku. Jedna skupina vyvážejících výrobců, jmenovitě Baosteel a WISCO (dále jen „skupina Baoshan“), předložila řadu připomínek týkajících se existence podstatných zkreslení.

| (150) | Skupina Baoshan za prvé zdůraznila, že tvrzení o „podstatných zkresleních“ v Číně by se nemělo stát předem stanoveným závěrem. Skupina Baoshan tvrdila, že Komise by neměla shromažďovat informace potřebné pro výpočet běžné hodnoty na základě metodiky reprezentativní země na začátku šetření, tj. dříve, než jsou v daném šetření zjištěna a potvrzena podstatná zkreslení. Podle skupiny Baoshan by tyto informace měly být shromažďovány až poté, co Komise potvrdí skutečnosti nezbytné pro použití ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Rovněž uvedla, že žádost se do značné míry opírala o zprávu o situaci v Číně, která podle skupiny Baoshan nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů, neboť byla vypracována s cílem usnadnit evropskému průmyslu podávání podnětů. Skupina Baoshan dále tvrdila, že přesnost informací obsažených ve zprávě Komise a relevantnost pro stávající řízení jsou velmi sporné, neboť zpráva byla zveřejněna v roce 2017, včetně obsahu a odkazů v roce 2016 a v letech předcházejících, a proto se při aktuálním šetření nevztahuje na období šetření. Skupina Baoshan rovněž uvedla, že zpráva o situaci v Číně nezahrnuje EPOS, pouze ocelářský průmysl, a že zjištění týkající se oceli nejsou nutně relevantní pro EPOS. |
| --- | --- |

(150)

Skupina Baoshan za prvé zdůraznila, že tvrzení o „podstatných zkresleních“ v Číně by se nemělo stát předem stanoveným závěrem. Skupina Baoshan tvrdila, že Komise by neměla shromažďovat informace potřebné pro výpočet běžné hodnoty na základě metodiky reprezentativní země na začátku šetření, tj. dříve, než jsou v daném šetření zjištěna a potvrzena podstatná zkreslení. Podle skupiny Baoshan by tyto informace měly být shromažďovány až poté, co Komise potvrdí skutečnosti nezbytné pro použití ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Rovněž uvedla, že žádost se do značné míry opírala o zprávu o situaci v Číně, která podle skupiny Baoshan nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů, neboť byla vypracována s cílem usnadnit evropskému průmyslu podávání podnětů. Skupina Baoshan dále tvrdila, že přesnost informací obsažených ve zprávě Komise a relevantnost pro stávající řízení jsou velmi sporné, neboť zpráva byla zveřejněna v roce 2017, včetně obsahu a odkazů v roce 2016 a v letech předcházejících, a proto se při aktuálním šetření nevztahuje na období šetření. Skupina Baoshan rovněž uvedla, že zpráva o situaci v Číně nezahrnuje EPOS, pouze ocelářský průmysl, a že zjištění týkající se oceli nejsou nutně relevantní pro EPOS.

| (151) | Komise se domnívala, že seznam důkazů uvedených v oznámení o zahájení řízení byl dostatečný, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. I když ke stanovení vlastní existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky předepsané čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde až v okamžiku prozatímního a/nebo konečného poskytnutí informací, čl. 2 odst. 6a písm. e) stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. Komise v tomto případě považovala důkaz podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Oznámení o zahájení řízení to jasně stanoví v bodě 3 a v souladu s povinností uvedenou v čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení. Komise proto přijala opatření nezbytná k umožnění použití metodiky podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení v případě, že by se během šetření potvrdila existence podstatných zkreslení. |
| --- | --- |

(151)

Komise se domnívala, že seznam důkazů uvedených v oznámení o zahájení řízení byl dostatečný, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. I když ke stanovení vlastní existence podstatných zkreslení a následnému použití metodiky předepsané čl. 2 odst. 6a písm. a) dojde až v okamžiku prozatímního a/nebo konečného poskytnutí informací, čl. 2 odst. 6a písm. e) stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. Komise v tomto případě považovala důkaz podstatného zkreslení předložený žadatelem za dostatečný pro zahájení šetření na tomto základě. Oznámení o zahájení řízení to jasně stanoví v bodě 3 a v souladu s povinností uvedenou v čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení. Komise proto přijala opatření nezbytná k umožnění použití metodiky podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení v případě, že by se během šetření potvrdila existence podstatných zkreslení.

| (152) | Pokud jde o tvrzení o nedostatečné nestrannosti zprávy, Komise konstatuje, že tato zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně právních předpisů, nařízení a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a článků akademických pracovníků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva byla zveřejněna od prosince 2017, aby měly případné zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Komise v případě námitky, že zpráva je zastaralá, připomíná, že dosud nebyly předloženy žádné důkazy prokazující skutečnost, že by zpráva byla zastaralá. Komise naopak zejména konstatuje, že hlavní politické dokumenty a důkazy obsažené ve zprávě, včetně příslušných pětiletých plánů a právních předpisů použitelných na výrobek, který je předmětem přezkumu, byly během období přezkumného šetření stále relevantní a že skupina Baoshan ani jiné strany neprokázaly, že tomu tak již nebylo. |
| --- | --- |

(152)

Pokud jde o tvrzení o nedostatečné nestrannosti zprávy, Komise konstatuje, že tato zpráva je souhrnný dokument vycházející z rozsáhlých objektivních důkazů, včetně právních předpisů, nařízení a jiných oficiálních politických dokumentů vydaných čínskou vládou, zpráv třetích stran z mezinárodních organizací, akademických studií a článků akademických pracovníků i jiných spolehlivých nezávislých zdrojů. Zpráva byla zveřejněna od prosince 2017, aby měly případné zúčastněné strany dostatek příležitostí ji a důkazy, na nichž je založena, vyvrátit, doplnit nebo se k nim vyjádřit. Komise v případě námitky, že zpráva je zastaralá, připomíná, že dosud nebyly předloženy žádné důkazy prokazující skutečnost, že by zpráva byla zastaralá. Komise naopak zejména konstatuje, že hlavní politické dokumenty a důkazy obsažené ve zprávě, včetně příslušných pětiletých plánů a právních předpisů použitelných na výrobek, který je předmětem přezkumu, byly během období přezkumného šetření stále relevantní a že skupina Baoshan ani jiné strany neprokázaly, že tomu tak již nebylo.

| (153) | Pokud jde o tvrzení, že zpráva Komise neobsahuje zvláštní kapitolu o EPOS, ale pouze o oceli obecně, Komise za prvé uvedla, že EPOS je specializovaným typem oceli, a proto jsou ustanovení týkající se oceli obecně použitelná i na EPOS. Za druhé, existence podstatných zkreslení, která vedou k použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nesouvisí s existencí zvláštní odvětvové kapitoly týkající se výrobku, který je předmětem šetření. Zpráva popisuje různé typy zkreslení existující v ČLR, které jsou průřezové a použitelné v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření. Tvrzení skupiny Baoshan byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(153)

Pokud jde o tvrzení, že zpráva Komise neobsahuje zvláštní kapitolu o EPOS, ale pouze o oceli obecně, Komise za prvé uvedla, že EPOS je specializovaným typem oceli, a proto jsou ustanovení týkající se oceli obecně použitelná i na EPOS. Za druhé, existence podstatných zkreslení, která vedou k použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení, nesouvisí s existencí zvláštní odvětvové kapitoly týkající se výrobku, který je předmětem šetření. Zpráva popisuje různé typy zkreslení existující v ČLR, které jsou průřezové a použitelné v celém čínském hospodářství a ovlivňují ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření. Tvrzení skupiny Baoshan byla proto zamítnuta.

| (154) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(154)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.5.1.4.   Reprezentativní země

a)   
  Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (155) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (40), |
| --- | --- | --- |

(155)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (40),

40

| — | výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (41), |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v dané zemi (41),

41

| — | dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

—

dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi.

| — | Je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

Je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (156) | Jak je vysvětleno ve 123. a 125. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku o výrobních faktorech ze dne 30. listopadu 2020 (dále jen „první poznámka“) a druhou poznámku o výrobních faktorech ze dne 20. července 2021 (dále jen „druhá poznámka“). Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(156)

Jak je vysvětleno ve 123. a 125. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku o výrobních faktorech ze dne 30. listopadu 2020 (dále jen „první poznámka“) a druhou poznámku o výrobních faktorech ze dne 20. července 2021 (dále jen „druhá poznámka“). Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se také připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

b)   
  Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v ČLR

| (157) | V první poznámce určila Komise Brazílii a Rusko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. obě jsou Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu. Výrobní odvětví Unie rovněž navrhlo Jižní Koreu jako údajně vhodnou reprezentativní zemi. Avšak vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje Jižní Koreje, jak ji klasifikuje Světová banka, nebylo možné tuto zemi brát v úvahu. |
| --- | --- |

(157)

V první poznámce určila Komise Brazílii a Rusko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. obě jsou Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu. Výrobní odvětví Unie rovněž navrhlo Jižní Koreu jako údajně vhodnou reprezentativní zemi. Avšak vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje Jižní Koreje, jak ji klasifikuje Světová banka, nebylo možné tuto zemi brát v úvahu.

| (158) | V návaznosti na první poznámku výrobní odvětví Unie tvrdilo, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení dává Komisi široký prostor pro uvážení při určování, která reprezentativní země může být vhodná, a neomezuje pojem podobné úrovně hospodářského rozvoje na země zařazené Světovou bankou do stejné skupiny hrubého národního důchodu. Zejména tvrdilo, že zatímco seskupování podle hrubého národního důchodu ze strany Světové banky může mít v mnoha případech smysl, tento smysl nemá, pokud jde o odvětví EPOS, které je předmětem tohoto přezkumu. Důvodem je skutečnost, že EPOS jsou jedinečným technologicky vyspělým výrobkem z oceli a čínský vyvážející výrobce má válcovny EPOS splňující nejpřísnější mezinárodní normy a do Evropské unie vyváží především třídy výrobků EPOS s vyšší permeabilitou (vysoce kvalitní). Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že výrobce v Brazílii nebyl schopen dosáhnout podobné úrovně kvality, zatímco čínský vyvážející výrobce byl na stejné úrovni hospodářského rozvoje a technologie jako korejský závod POSCO a Korea proto byla podle jeho názoru nejvhodnější reprezentativní zemí. |
| --- | --- |

(158)

V návaznosti na první poznámku výrobní odvětví Unie tvrdilo, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení dává Komisi široký prostor pro uvážení při určování, která reprezentativní země může být vhodná, a neomezuje pojem podobné úrovně hospodářského rozvoje na země zařazené Světovou bankou do stejné skupiny hrubého národního důchodu. Zejména tvrdilo, že zatímco seskupování podle hrubého národního důchodu ze strany Světové banky může mít v mnoha případech smysl, tento smysl nemá, pokud jde o odvětví EPOS, které je předmětem tohoto přezkumu. Důvodem je skutečnost, že EPOS jsou jedinečným technologicky vyspělým výrobkem z oceli a čínský vyvážející výrobce má válcovny EPOS splňující nejpřísnější mezinárodní normy a do Evropské unie vyváží především třídy výrobků EPOS s vyšší permeabilitou (vysoce kvalitní). Výrobní odvětví Unie rovněž tvrdilo, že výrobce v Brazílii nebyl schopen dosáhnout podobné úrovně kvality, zatímco čínský vyvážející výrobce byl na stejné úrovni hospodářského rozvoje a technologie jako korejský závod POSCO a Korea proto byla podle jeho názoru nejvhodnější reprezentativní zemí.

| (159) | Pokud jde o použití klasifikace Světové banky, čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že při početním zjišťování běžné hodnoty v případě zemí s podstatným zkreslením může Komise použít reprezentativní zemi s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako země vývozu. Aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Komise tak činí v rámci výkonu své posuzovací pravomoci při výkladu a uplatňování základního nařízení, jak opakovaně potvrdil Soudní dvůr, za okolností, kdy je na Komisi, aby tak učinila. Komise se domnívala, že tato databáze umožňuje získat dostatečný počet potenciálně vhodných zemí s podobnou úrovní rozvoje pro výběr vhodné reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o použití klasifikace Světové banky, čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že při početním zjišťování běžné hodnoty v případě zemí s podstatným zkreslením může Komise použít reprezentativní zemi s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako země vývozu. Aby mohla v každém případě určit, které země mají úroveň hospodářského rozvoje podobnou jako v zemi vývozu, používá Komise země zařazené Světovou bankou do stejné kategorie příjmů. Komise tak činí v rámci výkonu své posuzovací pravomoci při výkladu a uplatňování základního nařízení, jak opakovaně potvrdil Soudní dvůr, za okolností, kdy je na Komisi, aby tak učinila. Komise se domnívala, že tato databáze umožňuje získat dostatečný počet potenciálně vhodných zemí s podobnou úrovní rozvoje pro výběr vhodné reprezentativní země podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (160) | V tomto případě byla relevantní kategorií Světové banky, do níž je zařazena ČLR, kategorie zemí s vyššími středními příjmy. Korea proto neměla podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako ČLR a mělo se za to, že nesplňuje kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(160)

V tomto případě byla relevantní kategorií Světové banky, do níž je zařazena ČLR, kategorie zemí s vyššími středními příjmy. Korea proto neměla podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako ČLR a mělo se za to, že nesplňuje kritérium stanovené v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

| (161) | V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer tvrdilo, že posouzení Komise založené na celostátní úrovni hospodářského rozvoje a odkazu na klasifikaci Světové banky nedává smysl a mělo by zahrnovat hospodářský rozvoj čínského odvětví výroby EPOS. V této souvislosti sdružení Eurofer tvrdilo, že korejské a japonské odvětví EPOS vykazovalo podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako čínské. Vzhledem k tomu, že korejští vyvážející výrobci nespolupracovali, sdružení Eurofer tvrdilo, že Komise mohla použít jako reprezentativní zemi pro Čínu Japonsko a ke stanovení běžné hodnoty mohla použít informace poskytnuté společností Nippon Steel. |
| --- | --- |

(161)

V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer tvrdilo, že posouzení Komise založené na celostátní úrovni hospodářského rozvoje a odkazu na klasifikaci Světové banky nedává smysl a mělo by zahrnovat hospodářský rozvoj čínského odvětví výroby EPOS. V této souvislosti sdružení Eurofer tvrdilo, že korejské a japonské odvětví EPOS vykazovalo podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako čínské. Vzhledem k tomu, že korejští vyvážející výrobci nespolupracovali, sdružení Eurofer tvrdilo, že Komise mohla použít jako reprezentativní zemi pro Čínu Japonsko a ke stanovení běžné hodnoty mohla použít informace poskytnuté společností Nippon Steel.

| (162) | Komise se domnívala, že znění čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení neumožňuje tak restriktivní výklad, neboť neodkazuje na přístup specifický pro dané odvětví. Sdružení Eurofer navíc neposkytlo žádný nezávislý zdroj, o který by se Komise mohla opřít, aby zjistila, zda korejská a japonská odvětví EPOS vykazovala podobnou úroveň hospodářského rozvoje. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(162)

Komise se domnívala, že znění čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení neumožňuje tak restriktivní výklad, neboť neodkazuje na přístup specifický pro dané odvětví. Sdružení Eurofer navíc neposkytlo žádný nezávislý zdroj, o který by se Komise mohla opřít, aby zjistila, zda korejská a japonská odvětví EPOS vykazovala podobnou úroveň hospodářského rozvoje. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

c)   
  Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (163) | V první poznámce Komise uvedla, že v případě zemí označených jako země, kde se vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu, tj. v případě Brazílie a Ruska, byla dostupnost veřejných údajů za kalendářní rok 2019 omezena na jednoho výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, se sídlem v Brazílii; tj. společnost Aperam Inox América do Sul S.A. (dále jen „Aperam“). V tomto ohledu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se vyjádřily, a bude-li to považováno za vhodné, navrhly další výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v reprezentativní zemi, kterou si zvolily a která splňuje kritéria čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení, kde jsou účetní závěrky obsahující příslušné údaje snadno dostupné. |
| --- | --- |

(163)

V první poznámce Komise uvedla, že v případě zemí označených jako země, kde se vyrábí výrobek, který je předmětem přezkumu, tj. v případě Brazílie a Ruska, byla dostupnost veřejných údajů za kalendářní rok 2019 omezena na jednoho výrobce výrobku, který je předmětem přezkumu, se sídlem v Brazílii; tj. společnost Aperam Inox América do Sul S.A. (dále jen „Aperam“). V tomto ohledu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se vyjádřily, a bude-li to považováno za vhodné, navrhly další výrobce výrobku, který je předmětem šetření, v reprezentativní zemi, kterou si zvolily a která splňuje kritéria čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení, kde jsou účetní závěrky obsahující příslušné údaje snadno dostupné.

| (164) | V návaznosti na první poznámku nepodaly žádné zúčastněné strany připomínky týkající se společnosti Aperam ani nepředložily příslušné veřejné finanční údaje o výrobci EPOS v možné reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(164)

V návaznosti na první poznámku nepodaly žádné zúčastněné strany připomínky týkající se společnosti Aperam ani nepředložily příslušné veřejné finanční údaje o výrobci EPOS v možné reprezentativní zemi.

| (165) | V návaznosti na druhou poznámku souhlasilo sdružení Eurofer s tím, že Brazílie je vhodnější než Rusko. Tvrdilo však, že společnost Aperam není technicky schopna vyrábět výrobky s vysokou úrovní kvality vyvážené skupinou Baoshan do EU z důvodu nedostatečných investic do technologie, postupů a know-how, které jsou pro tyto úrovně kvality potřeba. Sdružení Eurofer zejména poukázalo na úroveň odpisů, která byla údajně příliš nízká a měla by být upravena v souladu s úrovní výrobců v Unii nebo Koreji. |
| --- | --- |

(165)

V návaznosti na druhou poznámku souhlasilo sdružení Eurofer s tím, že Brazílie je vhodnější než Rusko. Tvrdilo však, že společnost Aperam není technicky schopna vyrábět výrobky s vysokou úrovní kvality vyvážené skupinou Baoshan do EU z důvodu nedostatečných investic do technologie, postupů a know-how, které jsou pro tyto úrovně kvality potřeba. Sdružení Eurofer zejména poukázalo na úroveň odpisů, která byla údajně příliš nízká a měla by být upravena v souladu s úrovní výrobců v Unii nebo Koreji.

| (166) | Jak je vysvětleno ve 180. bodě odůvodnění, Komise se při početním zjištění běžné hodnoty neopírala o úroveň odpisů společnosti Aperam. Údaje společnosti Aperam použité pro početní zjištění běžné hodnoty se týkaly pouze procentních podílů prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. Pokud jde o odpisy a další režijní náklady, Komise vycházela z režijních nákladů skupiny Baoshan, které byly vyjádřeny jako procentní podíl na ostatních výrobních nákladech, a použila tento procentní podíl na „přepočítané“ výrobní náklady. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(166)

Jak je vysvětleno ve 180. bodě odůvodnění, Komise se při početním zjištění běžné hodnoty neopírala o úroveň odpisů společnosti Aperam. Údaje společnosti Aperam použité pro početní zjištění běžné hodnoty se týkaly pouze procentních podílů prodejních, režijních a správních nákladů a zisku. Pokud jde o odpisy a další režijní náklady, Komise vycházela z režijních nákladů skupiny Baoshan, které byly vyjádřeny jako procentní podíl na ostatních výrobních nákladech, a použila tento procentní podíl na „přepočítané“ výrobní náklady. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (167) | V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer rovněž tvrdilo, že by Komise měla do výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů a zisku za období přezkumného šetření zahrnout finanční údaje společnosti Aperam za kalendářní rok 2020. |
| --- | --- |

(167)

V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer rovněž tvrdilo, že by Komise měla do výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů a zisku za období přezkumného šetření zahrnout finanční údaje společnosti Aperam za kalendářní rok 2020.

| (168) | Komise toto tvrzení přijala, ale nakonec se opírala pouze o údaje z roku 2020, protože jak je uvedeno ve 203. bodě odůvodnění, účetní závěrka za rok 2019 nevykazovala po vyloučení neprovozních výdajů zisk. |
| --- | --- |

(168)

Komise toto tvrzení přijala, ale nakonec se opírala pouze o údaje z roku 2020, protože jak je uvedeno ve 203. bodě odůvodnění, účetní závěrka za rok 2019 nevykazovala po vyloučení neprovozních výdajů zisk.

| (169) | V první poznámce Komise poskytla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě EPOS. V téže poznámce měla Komise za to, že na základě Seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveného OECD (42), a zejména seznamu omezení vývozu průmyslových surovin pro Brazílii (HS 7225 11 a 7226 11) a Rusko (HS 7204 10 až 7204 50), existují obchodní omezení týkající se některých výrobních faktorů. Pokud jde o Rusko, pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Ruské federace pro účely šetření na ochranu obchodu (SWD(2020) 242) rovněž zjistil podstatná zkreslení v oblasti zemního plynu (43) a elektřiny (44), vysokou úroveň státních zásahů a vysokou míru koncentrace a vertikální integrace v klíčových odvětvích surovin, ocelářském průmyslu a dopravě (45) a existenci dovozních cel na EPOS (HS 7225 11 a 7226 11). S ohledem na tato omezení obchodu a podstatná zkreslení měla Komise v této fázi za to, že vhodnou reprezentativní zemí bude Brazílie, a vyzvala strany, aby se vyjádřily k vhodnosti možných reprezentativních zemí. |
| --- | --- |

(169)

V první poznámce Komise poskytla seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě EPOS. V téže poznámce měla Komise za to, že na základě Seznamu omezení vývozu průmyslových surovin sestaveného OECD (42), a zejména seznamu omezení vývozu průmyslových surovin pro Brazílii (HS 7225 11 a 7226 11) a Rusko (HS 7204 10 až 7204 50), existují obchodní omezení týkající se některých výrobních faktorů. Pokud jde o Rusko, pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Ruské federace pro účely šetření na ochranu obchodu (SWD(2020) 242) rovněž zjistil podstatná zkreslení v oblasti zemního plynu (43) a elektřiny (44), vysokou úroveň státních zásahů a vysokou míru koncentrace a vertikální integrace v klíčových odvětvích surovin, ocelářském průmyslu a dopravě (45) a existenci dovozních cel na EPOS (HS 7225 11 a 7226 11). S ohledem na tato omezení obchodu a podstatná zkreslení měla Komise v této fázi za to, že vhodnou reprezentativní zemí bude Brazílie, a vyzvala strany, aby se vyjádřily k vhodnosti možných reprezentativních zemí.

42

43

44

45

| (170) | V návaznosti na první poznámku předložilo výrobní odvětví Unie k argumentům, které jsou uvedeny v první poznámce, další argumenty, proč je Rusko méně vhodnou reprezentativní zemí než Brazílie. |
| --- | --- |

(170)

V návaznosti na první poznámku předložilo výrobní odvětví Unie k argumentům, které jsou uvedeny v první poznámce, další argumenty, proč je Rusko méně vhodnou reprezentativní zemí než Brazílie.

| (171) | Komise dále uvedla, že žádná ze stran nezpochybnila její zjištění uvedená v oddíle 2 první poznámky, která se týkají nedostatků zjištěných v případě Ruska jako reprezentativní země. Komise proto dospěla k závěru, že Brazílie je vhodnou zemí, neboť splňuje všechna kritéria, tj. je na srovnatelné úrovni rozvoje jako Čína, má výrobce EPOS a údaje o tomto výrobci jsou pro období přezkumného šetření snadno dostupné. |
| --- | --- |

(171)

Komise dále uvedla, že žádná ze stran nezpochybnila její zjištění uvedená v oddíle 2 první poznámky, která se týkají nedostatků zjištěných v případě Ruska jako reprezentativní země. Komise proto dospěla k závěru, že Brazílie je vhodnou zemí, neboť splňuje všechna kritéria, tj. je na srovnatelné úrovni rozvoje jako Čína, má výrobce EPOS a údaje o tomto výrobci jsou pro období přezkumného šetření snadno dostupné.

d)   
  Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (172) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(172)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

e)   
  Závěr

Závěr

| (173) | S ohledem na výše uvedenou analýzu se Komise rozhodla považovat Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi pro účely čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(173)

S ohledem na výše uvedenou analýzu se Komise rozhodla považovat Brazílii za vhodnou reprezentativní zemi pro účely čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.5.1.5.   Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

a)   
  Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (174) | V první poznámce Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených v této poznámce. |
| --- | --- |

(174)

V první poznámce Komise uvedla výrobní faktory, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních faktorů uvedených v této poznámce.

| (175) | V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavní zdroj, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). V téže poznámce Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS), nebo kódy komodit používané mimo jiné v EU, Kanadě nebo Brazílii, pro výrobní faktory, které byly na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami zpočátku určeny k použití pro analýzu GTA. |
| --- | --- |

(175)

V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavní zdroj, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). V téže poznámce Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS), nebo kódy komodit používané mimo jiné v EU, Kanadě nebo Brazílii, pro výrobní faktory, které byly na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami zpočátku určeny k použití pro analýzu GTA.

| (176) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce. |
| --- | --- |

(176)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených ve zmíněné poznámce.

| (177) | Na základě návrhu použít Brazílii jako reprezentativní zemi informovala Komise zúčastněné strany ve druhé poznámce, že k určení nezkreslených nákladů na většinu surovin použije databázi GTA. |
| --- | --- |

(177)

Na základě návrhu použít Brazílii jako reprezentativní zemi informovala Komise zúčastněné strany ve druhé poznámce, že k určení nezkreslených nákladů na většinu surovin použije databázi GTA.

b)   
  Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

Údaje použité pro početní zjištění běžné hodnoty

| (178) | Komise vytvořila seznam výrobních faktorů a zdrojů určených k použití u všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise ohledně tohoto seznamu výrobních faktorů neobdržela žádné vyjádření. |
| --- | --- |

(178)

Komise vytvořila seznam výrobních faktorů a zdrojů určených k použití u všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, energie a pracovní síla používané vyvážejícími výrobci při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise ohledně tohoto seznamu výrobních faktorů neobdržela žádné vyjádření.

| (179) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během dálkových křížových kontrol byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory EPOS









  Výrobní faktor | Kód komodity | Nezkreslená hodnota | Měrná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Železná ruda | 2601 11 | 729,85 | tuna |
| Slinutá | 2601 12 10 , 2601 12 90 | 945,20 | tuna |
| Železná ruda |
| Železné strusky | 2619 | 712,97 | tuna |
| Koksovatelné uhlí | 2701 12 | 1 076,38 | tuna |
| Ocelový šrot | 7204 10 | 865,57 | tuna |
| Ferosilicium | 7202 21 | 12 766,44 | tuna |
| Feroniob | 7202 93 | 155 625,46 | tuna |
| Hliník | 7601 10 | 14 547,25 | tuna |
| Ferochrom | 7202 41 | 9 107,45 | tuna |
| Měď | 7402 | 42 514,89 | tuna |
| Vápenec | 2521 | 98,65 | tuna |
| Nehašené (pálené) vápno | 2522 10 | 1 091,01 | tuna |
| Cín | 8001 10 | 586 967,35 | tuna |
| Ferofosfor | 7202 99 10 | 33 143,39 | tuna |
| Mangan | 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 | 16 138,58 | tuna |
| Oxid hořečnatý | 2519 90 10 , 2519 90 90 (Francie) | 44 837,45 | tuna |
| Spotřební materiál |
| Pracovní síla |
| Pracovní síla | | 84,59 | za člověkohodinu |
| Energie |
| Elektřina | 2716 | 8 251,91 | kWh |
| Zemní plyn | 2711 11 | 3,42 –3,72 | M3 |
| Ropa | 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 | 2,29 | 1 000 M3 |
| Koks | 2704 00 11 , 2704 00 12 , | 1 878,96 | tuna |
| 2704 00 90 |
| Uhlí | 2701 11 | 768,01 | tuna |
| Svítiplyn | 2705 | 0,59 | 1 000 M3 |
| Vodík | 2804 10 (Kanada) | 2,74 | M3 |

(179)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během dálkových křížových kontrol byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory EPOS

Výrobní faktory EPOS

Výrobní faktor

Kód komodity

Nezkreslená hodnota

Měrná jednotka

Suroviny

Suroviny

Železná ruda

2601 11

729,85

tuna

Slinutá

2601 12 10 , 2601 12 90

945,20

tuna

Železná ruda

Železné strusky

2619

712,97

tuna

Koksovatelné uhlí

2701 12

1 076,38

tuna

Ocelový šrot

7204 10

865,57

tuna

Ferosilicium

7202 21

12 766,44

tuna

Feroniob

7202 93

155 625,46

tuna

Hliník

7601 10

14 547,25

tuna

Ferochrom

7202 41

9 107,45

tuna

Měď

7402

42 514,89

tuna

Vápenec

2521

98,65

tuna

Nehašené (pálené) vápno

2522 10

1 091,01

tuna

Cín

8001 10

586 967,35

tuna

Ferofosfor

7202 99 10

33 143,39

tuna

Mangan

8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90

16 138,58

tuna

Oxid hořečnatý

2519 90 10 , 2519 90 90 (Francie)

44 837,45

tuna

Spotřební materiál

Spotřební materiál

Pracovní síla

Pracovní síla

Pracovní síla

84,59

za člověkohodinu

Energie

Energie

Elektřina

2716

8 251,91

kWh

Zemní plyn

2711 11

3,42 –3,72

M3

3

Ropa

2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99

2,29

1 000 M3

3

Koks

2704 00 11 , 2704 00 12 ,

1 878,96

tuna

2704 00 90

Uhlí

2701 11

768,01

tuna

Svítiplyn

2705

0,59

1 000 M3

3

Vodík

2804 10 (Kanada)

2,74

M3

3

| (180) | Kromě toho Komise zahrnula hodnotu nákladů na výrobní režii, aby pokryla náklady nezahrnuté do výše uvedených výrobních faktorů, například odpisy a jiné fixní náklady, které nelze vyčíslit. Vzhledem k tomu, že ve veřejně dostupných finančních údajích společnosti Aperam nebyly k dispozici relevantní údaje pro stanovení částky týkající se režijních nákladů, byly místo toho použity údaje vyvážejícího výrobce specifické pro danou společnost, které byly uplatněny na „přepočítané“ výrobní náklady. Metodika je řádně vysvětlena v oddíle 3.5.1.6. |
| --- | --- |

(180)

Kromě toho Komise zahrnula hodnotu nákladů na výrobní režii, aby pokryla náklady nezahrnuté do výše uvedených výrobních faktorů, například odpisy a jiné fixní náklady, které nelze vyčíslit. Vzhledem k tomu, že ve veřejně dostupných finančních údajích společnosti Aperam nebyly k dispozici relevantní údaje pro stanovení částky týkající se režijních nákladů, byly místo toho použity údaje vyvážejícího výrobce specifické pro danou společnost, které byly uplatněny na „přepočítané“ výrobní náklady. Metodika je řádně vysvětlena v oddíle 3.5.1.6.

| (181) | V návaznosti na druhou poznámku ke spisu požádalo sdružení Eurofer Komisi, aby běžnou hodnotu vypočítala přímo v EUR s cílem zabránit zkreslení způsobenému směnnými kurzy CNY. Pokud jde o měnu použitou pro výpočet dumpingu, sdružení Eurofer neposkytlo žádné důkazy o zkreslení. Na tomto základě provedla Komise výpočet dumpingu v souladu se svou standardní praxí, tj. s použitím měny vyvážející země. |
| --- | --- |

(181)

V návaznosti na druhou poznámku ke spisu požádalo sdružení Eurofer Komisi, aby běžnou hodnotu vypočítala přímo v EUR s cílem zabránit zkreslení způsobenému směnnými kurzy CNY. Pokud jde o měnu použitou pro výpočet dumpingu, sdružení Eurofer neposkytlo žádné důkazy o zkreslení. Na tomto základě provedla Komise výpočet dumpingu v souladu se svou standardní praxí, tj. s použitím měny vyvážející země.

c)   
  Suroviny

Suroviny

| (182) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (46). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť ve 154. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní (v průměru více než 90 %). |
| --- | --- |

(182)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozu ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (46). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť ve 154. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní (v průměru více než 90 %).

46

| (183) | U řady výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá pro tyto výrobní faktory neměla významný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu, jak je vysvětleno ve 209. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(183)

U řady výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období přezkumného šetření zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá pro tyto výrobní faktory neměla významný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu, jak je vysvětleno ve 209. bodě odůvodnění.

| (184) | Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny, a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(184)

Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny, a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

| (185) | V návaznosti na první poznámku skupina Baoshan tvrdila, že u některých surovin (vodíku, dusíku, kyslíku a cínu) byly ceny v Brazílii mnohem vyšší než v Rusku, a to zejména z důvodu velmi nízké úrovně dovozu do Brazílie. V této souvislosti vyzvala Komisi, aby použila alternativní zdroje na základě na čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jako jsou mezinárodní ceny nebo domácí náklady v Číně. |
| --- | --- |

(185)

V návaznosti na první poznámku skupina Baoshan tvrdila, že u některých surovin (vodíku, dusíku, kyslíku a cínu) byly ceny v Brazílii mnohem vyšší než v Rusku, a to zejména z důvodu velmi nízké úrovně dovozu do Brazílie. V této souvislosti vyzvala Komisi, aby použila alternativní zdroje na základě na čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jako jsou mezinárodní ceny nebo domácí náklady v Číně.

| (186) | Komise měla za to, že kyslík, dusík a cín jsou do Brazílie dováženy v reprezentativním množství. Tvrzení týkající se těchto surovin bylo proto nejprve zamítnuto. Co se však týče vodíku, Komise zjistila, že úroveň dovozu a cenové rozdíly jsou skutečně významné. Komise se proto domnívala, že nejvhodnější je použít údaje od největšího vývozce vodíku na světě, tj. Kanady. Vzhledem k tomu, že neexistují významné rozdíly v úrovni dovozu a cen cínu, vycházela Komise z dovozu do Brazílie jako celku. |
| --- | --- |

(186)

Komise měla za to, že kyslík, dusík a cín jsou do Brazílie dováženy v reprezentativním množství. Tvrzení týkající se těchto surovin bylo proto nejprve zamítnuto. Co se však týče vodíku, Komise zjistila, že úroveň dovozu a cenové rozdíly jsou skutečně významné. Komise se proto domnívala, že nejvhodnější je použít údaje od největšího vývozce vodíku na světě, tj. Kanady. Vzhledem k tomu, že neexistují významné rozdíly v úrovni dovozu a cen cínu, vycházela Komise z dovozu do Brazílie jako celku.

| (187) | V návaznosti na druhou poznámku skupina Baoshan tvrdila, že vypočtené dovozní ceny dusíku a kyslíku do Brazílie vykazují nedostatky, neboť v závislosti na zemi původu existují významné rozdíly v jednotkových cenách. Uvedla, že dovozní cena dusíku a kyslíku původem z Paraguaye byla jedenáctkrát a osmkrát nižší než průměrná dovozní cena, což poukazuje na významné rozdíly v dovozních cenách v závislosti na zemi původu. Dále tvrdila, že Paraguay představovala více než 98 % objemu dovozu dusíku a 70 % objemu dovozu kyslíku. Skupina Baoshan navíc tvrdila, že jednotkové náklady na tyto suroviny byly velmi významně nižší než průměrná dovozní cena. Na tomto základě a s ohledem na podíl těchto dvou surovin navrhla skupina Baoshan považovat dusík a kyslík za spotřební materiál nebo se opírat o dovozní cenu dusíku a kyslíku, které pocházejí pouze z Paraguaye. |
| --- | --- |

(187)

V návaznosti na druhou poznámku skupina Baoshan tvrdila, že vypočtené dovozní ceny dusíku a kyslíku do Brazílie vykazují nedostatky, neboť v závislosti na zemi původu existují významné rozdíly v jednotkových cenách. Uvedla, že dovozní cena dusíku a kyslíku původem z Paraguaye byla jedenáctkrát a osmkrát nižší než průměrná dovozní cena, což poukazuje na významné rozdíly v dovozních cenách v závislosti na zemi původu. Dále tvrdila, že Paraguay představovala více než 98 % objemu dovozu dusíku a 70 % objemu dovozu kyslíku. Skupina Baoshan navíc tvrdila, že jednotkové náklady na tyto suroviny byly velmi významně nižší než průměrná dovozní cena. Na tomto základě a s ohledem na podíl těchto dvou surovin navrhla skupina Baoshan považovat dusík a kyslík za spotřební materiál nebo se opírat o dovozní cenu dusíku a kyslíku, které pocházejí pouze z Paraguaye.

| (188) | Vzhledem k podílu nákladů na dusík a kyslík na výrobních nákladech a ke zjištěným cenovým rozdílům se Komise domnívala, že je vhodné považovat tyto suroviny za spotřební materiál. |
| --- | --- |

(188)

Vzhledem k podílu nákladů na dusík a kyslík na výrobních nákladech a ke zjištěným cenovým rozdílům se Komise domnívala, že je vhodné považovat tyto suroviny za spotřební materiál.

| (189) | V návaznosti na první poznámku výrobní odvětví Unie tvrdilo, že při výrobě EPOS je vyžadována obzvláště vysoká úroveň kvality železné rudy a oxidu hořečnatého a že dovozní statistiky založené na HS nebo na kódech reprezentativní země, které obvykle zahrnují všechny úrovně kvality, tuto skutečnost nezachycují. |
| --- | --- |

(189)

V návaznosti na první poznámku výrobní odvětví Unie tvrdilo, že při výrobě EPOS je vyžadována obzvláště vysoká úroveň kvality železné rudy a oxidu hořečnatého a že dovozní statistiky založené na HS nebo na kódech reprezentativní země, které obvykle zahrnují všechny úrovně kvality, tuto skutečnost nezachycují.

| (190) | Komise se domnívala, že toto tvrzení je oprávněné, protože EPOS je skutečně velmi propracovaným výrobkem, mnohem dražším než běžné typy oceli, a vyžaduje zvláštní receptury a velmi kvalitní/vysoce jakostní suroviny i ve fázi, která předchází výrobě železa. Vzhledem k tomu, že údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem neumožnily Komisi určit úrovně kvality železné rudy používané konkrétně při výrobě EPOS, měla Komise za to, že nejvhodnější referenční hodnotou je cena koncentrátu železné rudy o obsahu železa 66 % (hmotnostních), jak ji vykázala společnost Fastmarkets (47). |
| --- | --- |

(190)

Komise se domnívala, že toto tvrzení je oprávněné, protože EPOS je skutečně velmi propracovaným výrobkem, mnohem dražším než běžné typy oceli, a vyžaduje zvláštní receptury a velmi kvalitní/vysoce jakostní suroviny i ve fázi, která předchází výrobě železa. Vzhledem k tomu, že údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem neumožnily Komisi určit úrovně kvality železné rudy používané konkrétně při výrobě EPOS, měla Komise za to, že nejvhodnější referenční hodnotou je cena koncentrátu železné rudy o obsahu železa 66 % (hmotnostních), jak ji vykázala společnost Fastmarkets (47).

47

| (191) | Komise měla za to, že oxid hořečnatý používaný při výrobě EPOS má mnohem vyšší kvalitu než oxid hořečnatý dovážený do Brazílie. Celní kódy reprezentativní země pro oxid hořečnatý obsahují více úrovní kvality oxidu hořečnatého, než velmi specifickou úroveň používanou při výrobě EPOS. Kromě toho tento oxid hořečnatý vyrábí jen velmi málo výrobců, kteří se nachází ve velmi malém počtu zemí, přičemž jednou z nich je Francie. Druh oxidu hořečnatého používaný pro EPOS, uváděný čínským vyvážejícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie, je opravdu mnohokrát dražší než oxid hořečnatý dovážený do Brazílie. Proto oxid hořečnatý dovážený do Brazílie není pro výrobu EPOS vhodnou referenční hodnotou pro oxid hořečnatý. V důsledku toho měla Komise za to, že vývoz uvedený v databázi Comext z Francie jako významného výrobce oxidu hořečnatého pro EPOS do zemí, kde se EPOS vyrábí (48), s výjimkou toho, který směřuje do ČLR, a toho, který zůstává v Unii, byl vhodnou referenční hodnotou, která odráží mezinárodní ceny mimo Unii a Čínu. |
| --- | --- |

(191)

Komise měla za to, že oxid hořečnatý používaný při výrobě EPOS má mnohem vyšší kvalitu než oxid hořečnatý dovážený do Brazílie. Celní kódy reprezentativní země pro oxid hořečnatý obsahují více úrovní kvality oxidu hořečnatého, než velmi specifickou úroveň používanou při výrobě EPOS. Kromě toho tento oxid hořečnatý vyrábí jen velmi málo výrobců, kteří se nachází ve velmi malém počtu zemí, přičemž jednou z nich je Francie. Druh oxidu hořečnatého používaný pro EPOS, uváděný čínským vyvážejícím výrobcem a výrobním odvětvím Unie, je opravdu mnohokrát dražší než oxid hořečnatý dovážený do Brazílie. Proto oxid hořečnatý dovážený do Brazílie není pro výrobu EPOS vhodnou referenční hodnotou pro oxid hořečnatý. V důsledku toho měla Komise za to, že vývoz uvedený v databázi Comext z Francie jako významného výrobce oxidu hořečnatého pro EPOS do zemí, kde se EPOS vyrábí (48), s výjimkou toho, který směřuje do ČLR, a toho, který zůstává v Unii, byl vhodnou referenční hodnotou, která odráží mezinárodní ceny mimo Unii a Čínu.

48

| (192) | Komise měla za to, že dovozní ceny do Brazílie dle databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) nejsou reprezentativní pro koksovatelné uhlí a stlačený vzduch. Tyto ceny navíc představovaly vážné problémy s přepočtem. |
| --- | --- |

(192)

Komise měla za to, že dovozní ceny do Brazílie dle databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) nejsou reprezentativní pro koksovatelné uhlí a stlačený vzduch. Tyto ceny navíc představovaly vážné problémy s přepočtem.

| (193) | Jelikož nebyly k dispozici konkrétní informace o úrovních kvality koksovatelného uhlí používaného čínským vyvážejícím výrobcem, měla Komise za to, že cena prémiového tvrdého koksovatelného uhlí, které má dle společnosti Fastmarkets nejvyšší kvalitu, je přiměřená. Šetření skutečně odhalilo, že referenční cena koksovatelného uhlí s nejvyšší úrovní kvality byla stále nižší než cena uváděná vyvážejícím výrobcem za jeho nákupy koksovatelného uhlí. To je další známka toho, že vyvážející výrobce ve svém výrobním procesu používal velmi kvalitní koksovatelné uhlí. |
| --- | --- |

(193)

Jelikož nebyly k dispozici konkrétní informace o úrovních kvality koksovatelného uhlí používaného čínským vyvážejícím výrobcem, měla Komise za to, že cena prémiového tvrdého koksovatelného uhlí, které má dle společnosti Fastmarkets nejvyšší kvalitu, je přiměřená. Šetření skutečně odhalilo, že referenční cena koksovatelného uhlí s nejvyšší úrovní kvality byla stále nižší než cena uváděná vyvážejícím výrobcem za jeho nákupy koksovatelného uhlí. To je další známka toho, že vyvážející výrobce ve svém výrobním procesu používal velmi kvalitní koksovatelné uhlí.

| (194) | Pokud jde o stlačený vzduch, vyvážející výrobce vykázal svou spotřebu v metrech krychlových, zatímco dovoz do Brazílie se vykazuje pouze v kg, přičemž Komise nebyla schopna najít vhodný přepočítací koeficient. V každém případě stlačený vzduch představoval zanedbatelnou část celkových výrobních nákladů vyvážejícího výrobce. Z toho důvodu považovala Komise tento výrobní faktor za spotřební materiál. |
| --- | --- |

(194)

Pokud jde o stlačený vzduch, vyvážející výrobce vykázal svou spotřebu v metrech krychlových, zatímco dovoz do Brazílie se vykazuje pouze v kg, přičemž Komise nebyla schopna najít vhodný přepočítací koeficient. V každém případě stlačený vzduch představoval zanedbatelnou část celkových výrobních nákladů vyvážejícího výrobce. Z toho důvodu považovala Komise tento výrobní faktor za spotřební materiál.

| (195) | V období šetření nebyl zaznamenán žádný dovoz feroniobu do Brazílie. V případě feroniobu proto Komise rovněž použila údaje o největším vývozci na světě, tj. Brazílii, podle stejného přístupu, který je uveden ve 186. bodě odůvodnění pro vodík. |
| --- | --- |

(195)

V období šetření nebyl zaznamenán žádný dovoz feroniobu do Brazílie. V případě feroniobu proto Komise rovněž použila údaje o největším vývozci na světě, tj. Brazílii, podle stejného přístupu, který je uveden ve 186. bodě odůvodnění pro vodík.

| (196) | Pokud jde o svítiplyn, vyvážející výrobce vykázal svou spotřebu v metrech krychlových, zatímco dovoz do Brazílie se vykazuje pouze v kg a Komise nebyla schopna najít pro svítiplyn přepočítací koeficient. Kromě toho dovoz svítiplynu do Brazílie činil pouze 58 kg. Komise proto vypočítala referenční cenu svítiplynu na základě ceny zemního plynu v reprezentativní zemi, přičemž kontrolovala tepelnou hodnotu obou plynů. |
| --- | --- |

(196)

Pokud jde o svítiplyn, vyvážející výrobce vykázal svou spotřebu v metrech krychlových, zatímco dovoz do Brazílie se vykazuje pouze v kg a Komise nebyla schopna najít pro svítiplyn přepočítací koeficient. Kromě toho dovoz svítiplynu do Brazílie činil pouze 58 kg. Komise proto vypočítala referenční cenu svítiplynu na základě ceny zemního plynu v reprezentativní zemi, přičemž kontrolovala tepelnou hodnotu obou plynů.

| (197) | V návaznosti na druhou poznámku předložilo sdružení Eurofer připomínky týkající se některých surovin a spotřebních materiálů používaných při výrobě EPOS. Rovněž požádalo Komisi, aby zohlednila domácí dopravu čínskému vyvážejícímu výrobci. |
| --- | --- |

(197)

V návaznosti na druhou poznámku předložilo sdružení Eurofer připomínky týkající se některých surovin a spotřebních materiálů používaných při výrobě EPOS. Rovněž požádalo Komisi, aby zohlednila domácí dopravu čínskému vyvážejícímu výrobci.

| (198) | V tomto ohledu měla Komise za to, že informace poskytnuté skupinou Baoshan odrážejí všechny relevantní výrobní faktory, i když je výrobní proces odlišný. Kromě toho výpočet Komise domácí dopravu zohledňuje, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(198)

V tomto ohledu měla Komise za to, že informace poskytnuté skupinou Baoshan odrážejí všechny relevantní výrobní faktory, i když je výrobní proces odlišný. Kromě toho výpočet Komise domácí dopravu zohledňuje, jak je vysvětleno ve 184. bodě odůvodnění.

d)   
  Pracovní síla

Pracovní síla

| (199) | Ve druhé poznámce Komise navrhla použít náklady práce výrobce EPOS v reprezentativní zemi, a to společnosti APERAM, ke stanovení nezkreslené hodnoty nákladů práce. Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky. Vzhledem k tomu, že se staly dostupnými finanční údaje za rok 2020, Komise znovu spočítala náklady práce jako průměr za léta 2019 a 2020 tak, aby odrážely období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(199)

Ve druhé poznámce Komise navrhla použít náklady práce výrobce EPOS v reprezentativní zemi, a to společnosti APERAM, ke stanovení nezkreslené hodnoty nákladů práce. Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky. Vzhledem k tomu, že se staly dostupnými finanční údaje za rok 2020, Komise znovu spočítala náklady práce jako průměr za léta 2019 a 2020 tak, aby odrážely období přezkumného šetření.

e)   
  Elektřina

Elektřina

| (200) | Ve druhé poznámce Komise navrhla použít ke stanovení nezkreslené hodnoty nákladů na elektřinu sazbu za elektřinu oznámenou společností CEMIG – dodavatelem elektřiny v brazilském státě Minais Gerais, kde sídlí jediný brazilský výrobce EPOS (49). Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky. |
| --- | --- |

(200)

Ve druhé poznámce Komise navrhla použít ke stanovení nezkreslené hodnoty nákladů na elektřinu sazbu za elektřinu oznámenou společností CEMIG – dodavatelem elektřiny v brazilském státě Minais Gerais, kde sídlí jediný brazilský výrobce EPOS (49). Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky.

49

f)   
  Zemní plyn

Zemní plyn

| (201) | Ve druhé poznámce Komise navrhla použít cenu zemního plynu pro průmyslové uživatele uvedenou společností GASMIG – poskytovatelem v brazilském státě Minais Gerais, kde sídlí výrobce EPOS (50). Konkrétně Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v odpovídajících pásmech spotřeby. Komise vypočítala referenční cenu na základě sazeb společnosti GASMIG platných v období šetření. Referenční cena zahrnuje daně (Tarifa com impostos). Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky. |
| --- | --- |

(201)

Ve druhé poznámce Komise navrhla použít cenu zemního plynu pro průmyslové uživatele uvedenou společností GASMIG – poskytovatelem v brazilském státě Minais Gerais, kde sídlí výrobce EPOS (50). Konkrétně Komise použila údaje o cenách průmyslového plynu v odpovídajících pásmech spotřeby. Komise vypočítala referenční cenu na základě sazeb společnosti GASMIG platných v období šetření. Referenční cena zahrnuje daně (Tarifa com impostos). Žádná zúčastněná strana v tomto ohledu nepředložila připomínky.

50

g)   
  Náklady na výrobní režii, prodejní, režijní a správní náklady, zisk a odpisy

Náklady na výrobní režii, prodejní, režijní a správní náklady, zisk a odpisy

| (202) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(202)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů.

| (203) | V první a druhé poznámce Komise uvedla, že použije finanční údaje společnosti Aperam, a v tomto smyslu zpřístupnila finanční údaje společnosti Aperam za rok 2019. Po další analýze a vyloučení neprovozních výdajů a příjmů se však ukázalo, že společnost Aperam byla v roce 2019 ztrátová. Proto nebylo možné její údaje za rok 2019 použít. |
| --- | --- |

(203)

V první a druhé poznámce Komise uvedla, že použije finanční údaje společnosti Aperam, a v tomto smyslu zpřístupnila finanční údaje společnosti Aperam za rok 2019. Po další analýze a vyloučení neprovozních výdajů a příjmů se však ukázalo, že společnost Aperam byla v roce 2019 ztrátová. Proto nebylo možné její údaje za rok 2019 použít.

| (204) | Finanční údaje společnosti Aperam za kalendářní rok 2020 dostala Komise k dispozici v průběhu řízení. Po vyloučení neprovozních výdajů a výnosů vykázala společnost Aperam zisk. V souladu s žádostí sdružení Eurofer, aby byla použita účetní závěrka za rok 2020, vypočítala Komise procentní podíly prodejních, režijních a správních nákladů a zisku na základě účetní závěrky společnosti Aperam za uvedený rok. Komise se dále domnívala, že v daném případě je vhodnější použít konsolidované údaje společnosti Aperam než vycházet z účetních závěrek subjektů ve spojení, které ovládá. Konsolidovaný přístup totiž poskytuje přesnější obraz o operacích společnosti Aperam a od jejích finančních výsledků odečítá mezipodnikové zisky, které nejsou v individuálních účetních závěrkách zjistitelné. Konsolidovaná účetní závěrka ani individuální účetní závěrky společnosti Aperam se rovněž netýkají výhradně výroby EPOS. Použití konsolidovaných údajů proto neznamená, že údaje jsou méně přesné. Nezkreslené prodejní, režijní a správní náklady a zisk proto vycházely z účetní závěrky společnosti Aperam za rok 2020. |
| --- | --- |

(204)

Finanční údaje společnosti Aperam za kalendářní rok 2020 dostala Komise k dispozici v průběhu řízení. Po vyloučení neprovozních výdajů a výnosů vykázala společnost Aperam zisk. V souladu s žádostí sdružení Eurofer, aby byla použita účetní závěrka za rok 2020, vypočítala Komise procentní podíly prodejních, režijních a správních nákladů a zisku na základě účetní závěrky společnosti Aperam za uvedený rok. Komise se dále domnívala, že v daném případě je vhodnější použít konsolidované údaje společnosti Aperam než vycházet z účetních závěrek subjektů ve spojení, které ovládá. Konsolidovaný přístup totiž poskytuje přesnější obraz o operacích společnosti Aperam a od jejích finančních výsledků odečítá mezipodnikové zisky, které nejsou v individuálních účetních závěrkách zjistitelné. Konsolidovaná účetní závěrka ani individuální účetní závěrky společnosti Aperam se rovněž netýkají výhradně výroby EPOS. Použití konsolidovaných údajů proto neznamená, že údaje jsou méně přesné. Nezkreslené prodejní, režijní a správní náklady a zisk proto vycházely z účetní závěrky společnosti Aperam za rok 2020.

| (205) | Náklady na výrobní režii spolupracujících vyvážejících výrobců byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů, které vyvážející výrobci skutečně vynaložili. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(205)

Náklady na výrobní režii spolupracujících vyvážejících výrobců byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů, které vyvážející výrobci skutečně vynaložili. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

3.5.1.6.   Výpočet

| (206) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(206)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (207) | Za prvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Nezkreslené jednotkové náklady Komise uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Tyto poměry spotřeby poskytnuté skupinou Baoshan byly ověřeny během dálkové křížové kontroly. Jak je uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění, v návaznosti na dálkovou křížovou kontrolu zaslala Komise skupině Baoshan dopis (dále jen „dopis podle článku 18“), v němž uvedla svůj záměr vrátit se k dostupným údajům a použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o výpočet člověkohodin přidělených výrobě EPOS. V podstatě se Komise domnívala, že přidělení pracovních sil skupiny Baoshan nebylo podloženo ověřenými a důvěryhodnými důkazy. Ve svých připomínkách k dopisu podle článku 18 skupina Baoshan poskytla stejné podpůrné důkazy, jaké byly poskytnuty během dálkové křížové kontroly. Vzhledem k tomu, že tyto dokumenty neprokázaly, kolik hodin každý zaměstnanec odpracoval každý den, potvrdila Komise svůj záměr a použila dostupné údaje, pokud jde o přidělování člověkohodin na výrobu EPOS. Komise tak přepočítala počet člověkohodin přidělených výrobě EPOS vydělením celkových nákladů práce společností Baosteel a WISCO příslušnými vypočtenými hodinovými náklady na pracovníka v odvětví křemíkové oceli obou společností. Vypočítané člověkohodiny nahlášené společnostmi Baosteel a WISCO byly následně nahrazeny příslušnými hodnotami znovu vypočítanými Komisí. |
| --- | --- |

(207)

Za prvé, Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Nezkreslené jednotkové náklady Komise uplatnila na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Tyto poměry spotřeby poskytnuté skupinou Baoshan byly ověřeny během dálkové křížové kontroly. Jak je uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění, v návaznosti na dálkovou křížovou kontrolu zaslala Komise skupině Baoshan dopis (dále jen „dopis podle článku 18“), v němž uvedla svůj záměr vrátit se k dostupným údajům a použít čl. 18 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o výpočet člověkohodin přidělených výrobě EPOS. V podstatě se Komise domnívala, že přidělení pracovních sil skupiny Baoshan nebylo podloženo ověřenými a důvěryhodnými důkazy. Ve svých připomínkách k dopisu podle článku 18 skupina Baoshan poskytla stejné podpůrné důkazy, jaké byly poskytnuty během dálkové křížové kontroly. Vzhledem k tomu, že tyto dokumenty neprokázaly, kolik hodin každý zaměstnanec odpracoval každý den, potvrdila Komise svůj záměr a použila dostupné údaje, pokud jde o přidělování člověkohodin na výrobu EPOS. Komise tak přepočítala počet člověkohodin přidělených výrobě EPOS vydělením celkových nákladů práce společností Baosteel a WISCO příslušnými vypočtenými hodinovými náklady na pracovníka v odvětví křemíkové oceli obou společností. Vypočítané člověkohodiny nahlášené společnostmi Baosteel a WISCO byly následně nahrazeny příslušnými hodnotami znovu vypočítanými Komisí.

| (208) | Komise vynásobila poměry spotřeby nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi Brazílii, jak je popsáno v oddíle 3.5.1.5. |
| --- | --- |

(208)

Komise vynásobila poměry spotřeby nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi Brazílii, jak je popsáno v oddíle 3.5.1.5.

| (209) | Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly zvýšeny o náklady na suroviny a spotřební materiál uvedené ve 187. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(209)

Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly zvýšeny o náklady na suroviny a spotřební materiál uvedené ve 187. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (210) | Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění použila Komise prodejní, režijní a správní náklady a zisk společnosti Aperam. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 13,5 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 7,6 %. |
| --- | --- |

(210)

Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění použila Komise prodejní, režijní a správní náklady a zisk společnosti Aperam. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 13,5 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 7,6 %.

| (211) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(211)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (212) | V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer navrhlo, aby byla běžná hodnota vypočtena na základě čínských vývozních cen do Spojených států podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(212)

V návaznosti na druhou poznámku sdružení Eurofer navrhlo, aby byla běžná hodnota vypočtena na základě čínských vývozních cen do Spojených států podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (213) | Jak je uvedeno ve 154. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že pro stanovení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady. V důsledku toho musela Komise zjistit běžnou hodnotu početně v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, které nepředpokládá použití vývozních cen do třetích zemí. |
| --- | --- |

(213)

Jak je uvedeno ve 154. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že pro stanovení běžné hodnoty není v tomto případě vhodné použít domácí ceny a náklady. V důsledku toho musela Komise zjistit běžnou hodnotu početně v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, které nepředpokládá použití vývozních cen do třetích zemí.

3.5.1.7.   Vývozní cena

| (214) | Vzhledem k tomu, že skupina Baoshan vyvážela výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie prostřednictvím několika společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. |
| --- | --- |

(214)

Vzhledem k tomu, že skupina Baoshan vyvážela výrobek, který je předmětem přezkumu, do Unie prostřednictvím několika společností ve spojení, které působily jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.

3.5.1.8.   Srovnání

| (215) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu skupiny Baoshan na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(215)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu skupiny Baoshan na základě ceny ze závodu.

| (216) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní dopravu, pojištění a úvěry. |
| --- | --- |

(216)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní dopravu, pojištění a úvěry.

3.5.1.9.   Dumpingová rozpětí

| (217) | V případě skupiny Baoshan, jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(217)

V případě skupiny Baoshan, jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (218) | Výše popsané srovnání neprokázalo dumping. |
| --- | --- |

(218)

Výše popsané srovnání neprokázalo dumping.

3.5.2.   Pravděpodobnost obnovení dumpingu

Pravděpodobnost obnovení dumpingu

| (219) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise šetřila pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení opatření. Byly analyzovány tyto prvky: vývoz do třetích zemí, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(219)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise šetřila pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení opatření. Byly analyzovány tyto prvky: vývoz do třetích zemí, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně a atraktivita trhu Unie.

a)   
  Vývoz do třetích zemí

Vývoz do třetích zemí

| (220) | Komise zjistila, že během období přezkumného šetření vyvážela skupina Baoshan velmi významná množství svého celkového prodeje na vývoz na trhy třetích zemí mimo EU, na které se nevztahují minimální dovozní ceny. |
| --- | --- |

(220)

Komise zjistila, že během období přezkumného šetření vyvážela skupina Baoshan velmi významná množství svého celkového prodeje na vývoz na trhy třetích zemí mimo EU, na které se nevztahují minimální dovozní ceny.

| (221) | Při srovnání početně zjištěné běžné hodnoty stanovené v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení s vývozními cenami pro největší vývozní trhy skupiny – Indii a Mexiko – představující přibližně [35–70 %] veškerého prodeje na vývoz, Komise zjistila, že vývozní ceny byly o 20 % nižší než běžná hodnota stanovená pro skupinu Baoshan. |
| --- | --- |

(221)

Při srovnání početně zjištěné běžné hodnoty stanovené v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení s vývozními cenami pro největší vývozní trhy skupiny – Indii a Mexiko – představující přibližně [35–70 %] veškerého prodeje na vývoz, Komise zjistila, že vývozní ceny byly o 20 % nižší než běžná hodnota stanovená pro skupinu Baoshan.

| (222) | Vzhledem k tomu, že ostatní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela se Komise opírat o dostupné údaje. V tomto ohledu použila k posouzení vývozních cen do třetích zemí čínské vývozní statistiky uvedené v databázi GTA. Na tomto základě čínské vývozní statistiky uváděly průměrnou vývozní cenu z Číny, která byla nižší než nejnižší minimální dovozní cena platná v EU v období přezkumného šetření, a tedy nižší než vývozní cena skupiny Baoshan. |
| --- | --- |

(222)

Vzhledem k tomu, že ostatní čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela se Komise opírat o dostupné údaje. V tomto ohledu použila k posouzení vývozních cen do třetích zemí čínské vývozní statistiky uvedené v databázi GTA. Na tomto základě čínské vývozní statistiky uváděly průměrnou vývozní cenu z Číny, která byla nižší než nejnižší minimální dovozní cena platná v EU v období přezkumného šetření, a tedy nižší než vývozní cena skupiny Baoshan.

| (223) | Proto se považovalo za pravděpodobné, že pokud by byla stávající opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by začali prodávat do Unie za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(223)

Proto se považovalo za pravděpodobné, že pokud by byla stávající opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by začali prodávat do Unie za dumpingové ceny.

b)   
  Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (224) | Kromě skupiny Baoshan, která je jediným vývozcem do EU, je v Číně nejméně osm dalších vyvážejících výrobců EPOS. Podle čínských vývozních statistik uvedených v databázi GTA ostatní čínští vyvážející výrobci vyváželi rovněž do zbytku světa (51). |
| --- | --- |

(224)

Kromě skupiny Baoshan, která je jediným vývozcem do EU, je v Číně nejméně osm dalších vyvážejících výrobců EPOS. Podle čínských vývozních statistik uvedených v databázi GTA ostatní čínští vyvážející výrobci vyváželi rovněž do zbytku světa (51).

51

| (225) | Odhady sdružení Eurofer uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobní kapacity skupiny Baoshan se velmi blížily skutečným údajům skupiny Baoshan. Vzhledem k tomu, že ostatní vyvážející výrobci v Číně nespolupracovali, musela Komise při posuzování kapacity ostatních vyvážejících výrobců založit svá zjištění na dostupných údajích a vycházet z informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(225)

Odhady sdružení Eurofer uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobní kapacity skupiny Baoshan se velmi blížily skutečným údajům skupiny Baoshan. Vzhledem k tomu, že ostatní vyvážející výrobci v Číně nespolupracovali, musela Komise při posuzování kapacity ostatních vyvážejících výrobců založit svá zjištění na dostupných údajích a vycházet z informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

| (226) | Informace obsažené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti odhadují celkovou čínskou kapacitu na 1 810 000 tun, zatímco výroba byla odhadnuta na 1 220 000 tun. Čínská spotřeba byla odhadnuta na 1 020 000 tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně odhadnuta na 600 000 tun, což výrazně převyšuje celkovou spotřebu EU (265 000 – 280 000) v období přezkumného šetření. Kromě toho jsou některé hlavní trhy, například USA, chráněny vysokými cly ve výši 25 %, což omezuje přístup čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(226)

Informace obsažené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti odhadují celkovou čínskou kapacitu na 1 810 000 tun, zatímco výroba byla odhadnuta na 1 220 000 tun. Čínská spotřeba byla odhadnuta na 1 020 000 tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně odhadnuta na 600 000 tun, což výrazně převyšuje celkovou spotřebu EU (265 000 – 280 000) v období přezkumného šetření. Kromě toho jsou některé hlavní trhy, například USA, chráněny vysokými cly ve výši 25 %, což omezuje přístup čínských vyvážejících výrobců.

| (227) | Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství na trh Unie a začnou prodávat za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(227)

Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství na trh Unie a začnou prodávat za dumpingové ceny.

c)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (228) | Jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům s EPOS na světě. |
| --- | --- |

(228)

Jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění, trh Unie patří k největším trhům s EPOS na světě.

| (229) | Úroveň cen v Unii je obecně výrazně vyšší než vývozní ceny čínských výrobců do třetích zemí. |
| --- | --- |

(229)

Úroveň cen v Unii je obecně výrazně vyšší než vývozní ceny čínských výrobců do třetích zemí.

| (230) | Velikost trhu Unie a cenové rozdíly ukázaly atraktivitu trhu Unie. |
| --- | --- |

(230)

Velikost trhu Unie a cenové rozdíly ukázaly atraktivitu trhu Unie.

d)   
  Závěr

Závěr

| (231) | Na základě výše uvedených úvah byl učiněn závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(231)

Na základě výše uvedených úvah byl učiněn závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu.

3.6.   Ruská federace

Ruská federace

3.6.1.   Dumping v období přezkumného šetření

Dumping v období přezkumného šetření

3.6.1.1.   Úvodní poznámky

| (232) | Jelikož žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(232)

Jelikož žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, vycházela Komise ve své analýze, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

| (233) | Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s jinými zdroji informací, jako jsou Eurostat a databáze GTA. |
| --- | --- |

(233)

Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu byla proto posouzena na základě informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti ve spojení s jinými zdroji informací, jako jsou Eurostat a databáze GTA.

3.6.1.2.   Dumping

a)   
  Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (234) | Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na ruském domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(234)

Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje o cenách na ruském domácím trhu, stanovila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu za použití metodiky a hodnot obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

b)   
  Vývozní cena

Vývozní cena

| (235) | Vývozní cena do Unie byla stanovena na základě údajů Eurostatu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(235)

Vývozní cena do Unie byla stanovena na základě údajů Eurostatu během období přezkumného šetření.

c)   
  Srovnání

Srovnání

| (236) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (202,67 EUR/t). Takto zjištěná běžná hodnota ze závodu činila 1 642 EUR/t, zatímco vývozní cena ze závodu činila během období přezkumného šetření 797,5 EUR/t. |
| --- | --- |

(236)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za tímto účelem byly na základě informací obsažených v žádosti odečteny náklady na dodání a pojištění (202,67 EUR/t). Takto zjištěná běžná hodnota ze závodu činila 1 642 EUR/t, zatímco vývozní cena ze závodu činila během období přezkumného šetření 797,5 EUR/t.

d)   
  Dumping

Dumping

| (237) | Na základě výše uvedených skutečností Komise stanovila cenový rozdíl ve výši přibližně 80 % a dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(237)

Na základě výše uvedených skutečností Komise stanovila cenový rozdíl ve výši přibližně 80 % a dospěla k závěru, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

| (238) | Po poskytnutí informací ruská vláda tvrdila, že výše zjištěného dumpingového rozpětí je vzhledem k jeho vysoké úrovni sporná a že Komise měla informace týkající se běžné hodnoty poskytnuté v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti zkontrolovat se zvláštní obezřetností. Rovněž dodala, že při použití sekundárních informací měla Komise tyto informace zkontrolovat srovnáním s jinými nezávislými zdroji v souladu s odstavcem 7 přílohy II „Nejlepší dosažitelné informace podle podmínek odstavce 8 článku 6“ Dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 („antidumpingová dohoda 1994“). |
| --- | --- |

(238)

Po poskytnutí informací ruská vláda tvrdila, že výše zjištěného dumpingového rozpětí je vzhledem k jeho vysoké úrovni sporná a že Komise měla informace týkající se běžné hodnoty poskytnuté v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti zkontrolovat se zvláštní obezřetností. Rovněž dodala, že při použití sekundárních informací měla Komise tyto informace zkontrolovat srovnáním s jinými nezávislými zdroji v souladu s odstavcem 7 přílohy II „Nejlepší dosažitelné informace podle podmínek odstavce 8 článku 6“ Dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 („antidumpingová dohoda 1994“).

| (239) | Komise měla za to, že informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, které se týkaly běžné hodnoty pro ruské vyvážející výrobce, byly dostatečně přesné a přiměřené. Kromě toho žádná zúčastněná strana nepředložila připomínky k informacím uvedeným v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. A konečně, ani jeden ruský vyvážející výrobce neposkytl žádné relevantní údaje týkající se stanovení běžné hodnoty. Ruská vláda ani žádná zúčastněná strana rovněž neposkytly žádné jiné nezávislé zdroje. Za těchto okolností a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný jiný zdroj údajů, měla Komise za to, že vycházela z nejlepších informací, které měla, pokud jde o běžnou hodnotu, k dispozici. Odstavec 7 přílohy II antidumpingové dohody 1994 rovněž stanoví, že pokud zúčastněná strana nespolupracuje a úřadům proto informace nejsou sděleny, může to vést k situaci pro tuto stranu méně příznivé, než kdyby účinně spolupracovala. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(239)

Komise měla za to, že informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, které se týkaly běžné hodnoty pro ruské vyvážející výrobce, byly dostatečně přesné a přiměřené. Kromě toho žádná zúčastněná strana nepředložila připomínky k informacím uvedeným v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. A konečně, ani jeden ruský vyvážející výrobce neposkytl žádné relevantní údaje týkající se stanovení běžné hodnoty. Ruská vláda ani žádná zúčastněná strana rovněž neposkytly žádné jiné nezávislé zdroje. Za těchto okolností a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný jiný zdroj údajů, měla Komise za to, že vycházela z nejlepších informací, které měla, pokud jde o běžnou hodnotu, k dispozici. Odstavec 7 přílohy II antidumpingové dohody 1994 rovněž stanoví, že pokud zúčastněná strana nespolupracuje a úřadům proto informace nejsou sděleny, může to vést k situaci pro tuto stranu méně příznivé, než kdyby účinně spolupracovala. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

3.6.2.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření

| (240) | Komise analyzovala, zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom se zabývala výrobou a volnou kapacitou v Rusku a atraktivitou trhu Unie. Vzhledem k tomu, že ruští výrobci nespolupracovali, musela se Komise opírat o dostupné údaje. |
| --- | --- |

(240)

Komise analyzovala, zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud by stávající antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Přitom se zabývala výrobou a volnou kapacitou v Rusku a atraktivitou trhu Unie. Vzhledem k tomu, že ruští výrobci nespolupracovali, musela se Komise opírat o dostupné údaje.

a)   
  Volná kapacita

Volná kapacita

| (241) | Podle dostupných údajů uvedených v žádosti o přezkum má Rusko odhadovanou výrobní kapacitu přibližně 332 000 tun. Komise odhadla ruskou výrobu na 274 000 tun. Volná výrobní kapacita byla proto stanovena na přibližně 58 000 tun, což představuje více než [16–22] % spotřeby EPOS v Unii. |
| --- | --- |

(241)

Podle dostupných údajů uvedených v žádosti o přezkum má Rusko odhadovanou výrobní kapacitu přibližně 332 000 tun. Komise odhadla ruskou výrobu na 274 000 tun. Volná výrobní kapacita byla proto stanovena na přibližně 58 000 tun, což představuje více než [16–22] % spotřeby EPOS v Unii.

| (242) | I kdyby Komise použila informace předložené společností NLMK v jejím podání ze dne 11. prosince 2020, volná výrobní kapacita by stále činila [20 000 – 50 000] tun a představovala by přibližně [7–19] % spotřeby Unie. V tomto ohledu společnost NLMK neposkytla důkazy o své výrobní kapacitě. Kromě toho byla v posledních letech výroba vyšší než kapacita, což vyvolává pochybnosti o skutečné výrobní kapacitě, kterou společnost NLMK ve svém podání uvedla. |
| --- | --- |

(242)

I kdyby Komise použila informace předložené společností NLMK v jejím podání ze dne 11. prosince 2020, volná výrobní kapacita by stále činila [20 000 – 50 000] tun a představovala by přibližně [7–19] % spotřeby Unie. V tomto ohledu společnost NLMK neposkytla důkazy o své výrobní kapacitě. Kromě toho byla v posledních letech výroba vyšší než kapacita, což vyvolává pochybnosti o skutečné výrobní kapacitě, kterou společnost NLMK ve svém podání uvedla.

| (243) | Po poskytnutí informací společnost NLMK uvedla, že Komise měla informace, které v patřičné době ohledně ruské kapacity, výroby a využití kapacity předložila, ověřit a vycházet z nich a že toto ověření by Komisi umožnilo vyjasnit pochybnosti uvedené ve 242. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(243)

Po poskytnutí informací společnost NLMK uvedla, že Komise měla informace, které v patřičné době ohledně ruské kapacity, výroby a využití kapacity předložila, ověřit a vycházet z nich a že toto ověření by Komisi umožnilo vyjasnit pochybnosti uvedené ve 242. bodě odůvodnění.

| (244) | Jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, společnost NLMK ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 sama uvedla, že byla nucena přestat pracovat na odpovědi na dotazník a neposkytla v prodloužené lhůtě úplnou odpověď na dotazník, ale pouze útržkovité informace, které se omezovaly na její konkrétní kapacitu a výrobu. |
| --- | --- |

(244)

Jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění, společnost NLMK ve svém podání ze dne 10. prosince 2020 sama uvedla, že byla nucena přestat pracovat na odpovědi na dotazník a neposkytla v prodloužené lhůtě úplnou odpověď na dotazník, ale pouze útržkovité informace, které se omezovaly na její konkrétní kapacitu a výrobu.

| (245) | V daném případě měla Komise za to, že informace poskytnuté společností NLMK jsou příliš roztříštěné na to, aby bylo možné vyvodit smysluplné závěry. V každém případě, jak je uvedeno ve 242. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu zohlednila informace, které společnost NLMK poskytla, a dospěla k podobnému závěru, pokud jde o existenci volné kapacity. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(245)

V daném případě měla Komise za to, že informace poskytnuté společností NLMK jsou příliš roztříštěné na to, aby bylo možné vyvodit smysluplné závěry. V každém případě, jak je uvedeno ve 242. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu zohlednila informace, které společnost NLMK poskytla, a dospěla k podobnému závěru, pokud jde o existenci volné kapacity. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

b)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (246) | Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro ruské výrobce atraktivní z těchto důvodů: |
| --- | --- |

(246)

Šetření potvrdilo, že trh Unie je pro ruské výrobce atraktivní z těchto důvodů:

| (247) | Za prvé, trh Unie patří k největším na světě. |
| --- | --- |

(247)

Za prvé, trh Unie patří k největším na světě.

| (248) | Za druhé, pokud jde o ceny, jak je uvedeno níže ve 271. bodě odůvodnění, průměrná úroveň cen ruského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a proto by se vývoz v případě zrušení opatření pravděpodobně nadále zvyšoval. |
| --- | --- |

(248)

Za druhé, pokud jde o ceny, jak je uvedeno níže ve 271. bodě odůvodnění, průměrná úroveň cen ruského dovozu na trh Unie je nižší než úroveň cen výrobců v Unii, a proto by se vývoz v případě zrušení opatření pravděpodobně nadále zvyšoval.

| (249) | Za třetí, velká část výroby v Rusku směřuje na vývoz (více než 86 % výroby je určeno na vývoz), zatímco domácí spotřeba je téměř plně uspokojena výrobci v Rusku. |
| --- | --- |

(249)

Za třetí, velká část výroby v Rusku směřuje na vývoz (více než 86 % výroby je určeno na vývoz), zatímco domácí spotřeba je téměř plně uspokojena výrobci v Rusku.

| (250) | Společnost NLMK ve svém podání ze dne 11. prosince 2020 tvrdila, že EU není prioritním trhem, neboť dovoz od doby původního šetření výrazně poklesl. Komise uvedla, že i když se vývoz společnosti NLMK do EU od doby původního šetření snížil, stále představuje významný podíl na spotřebě EU a během posuzovaného období se zvýšil, jak je patrné z tabulky 3 níže. Proto v rozporu s tvrzením společnosti NLMK zůstává trh Unie pro vývoz z Ruska významným cílovým trhem. |
| --- | --- |

(250)

Společnost NLMK ve svém podání ze dne 11. prosince 2020 tvrdila, že EU není prioritním trhem, neboť dovoz od doby původního šetření výrazně poklesl. Komise uvedla, že i když se vývoz společnosti NLMK do EU od doby původního šetření snížil, stále představuje významný podíl na spotřebě EU a během posuzovaného období se zvýšil, jak je patrné z tabulky 3 níže. Proto v rozporu s tvrzením společnosti NLMK zůstává trh Unie pro vývoz z Ruska významným cílovým trhem.

| (251) | Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že předpoklad Komise, že určitý trh je přitažlivý pouze díky své velké velikosti, je chybný a není na místě. V tomto ohledu společnost NLMK rovněž odkázala na skutečnost, že trh Unie nepřilákal významný dodatečný dovoz z necílových třetích zemí, přestože tyto země měly ve srovnání s vývozci z dotčených zemí výhodný přístup na trh. Rovněž tvrdila, že argument týkající se nízké úrovně cen ruského dovozu je chybný, protože průměrné ceny ruských výrobců a výrobců v Unii nejsou srovnatelné vzhledem ke skutečnosti, že typy výrobku prodávané příslušnými stranami si mezi sebou přímo nekonkurují. Po poskytnutí informací ruská vláda navíc uvedla, že nesouhlasí s Komisí, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce atraktivním trhem, a to z těchto důvodů: ruští vyvážející výrobci se zaměřují na svůj domácí trh, a pokud jde o jejich vývoz, byl přeorientován především do asijských zemí. Kromě toho tvrdila, že existence antidumpingových opatření zkreslila posouzení dovozních cen do Unie. |
| --- | --- |

(251)

Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že předpoklad Komise, že určitý trh je přitažlivý pouze díky své velké velikosti, je chybný a není na místě. V tomto ohledu společnost NLMK rovněž odkázala na skutečnost, že trh Unie nepřilákal významný dodatečný dovoz z necílových třetích zemí, přestože tyto země měly ve srovnání s vývozci z dotčených zemí výhodný přístup na trh. Rovněž tvrdila, že argument týkající se nízké úrovně cen ruského dovozu je chybný, protože průměrné ceny ruských výrobců a výrobců v Unii nejsou srovnatelné vzhledem ke skutečnosti, že typy výrobku prodávané příslušnými stranami si mezi sebou přímo nekonkurují. Po poskytnutí informací ruská vláda navíc uvedla, že nesouhlasí s Komisí, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce atraktivním trhem, a to z těchto důvodů: ruští vyvážející výrobci se zaměřují na svůj domácí trh, a pokud jde o jejich vývoz, byl přeorientován především do asijských zemí. Kromě toho tvrdila, že existence antidumpingových opatření zkreslila posouzení dovozních cen do Unie.

| (252) | Komise s těmito tvrzeními nesouhlasí. Velikost trhu je při posuzování jeho atraktivity opodstatněným hlediskem, neboť lze prodat velké objemy a dosáhnout úspor z rozsahu, pokud jde o náklady spojené s výrobou, uváděním na trh a prodejem. Kromě toho se dovoz pocházející z Ruska během období přezkumného šetření zvýšil jak co do objemu, tak z hlediska podílu na trhu, bez ohledu na to, zda se ruští vyvážející výrobci přeorientovali na ruský domácí trh a/nebo na asijské trhy. Tato skutečnost ukázala, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce i nadále velmi atraktivní. Kromě toho, jak je uvedeno ve 277. bodě odůvodnění, pokles dovozu z jiných třetích zemí byl způsoben zejména tím, že jediný výrobce EPOS ve Spojeném království ukončil v listopadu 2019 trvale svou činnost. |
| --- | --- |

(252)

Komise s těmito tvrzeními nesouhlasí. Velikost trhu je při posuzování jeho atraktivity opodstatněným hlediskem, neboť lze prodat velké objemy a dosáhnout úspor z rozsahu, pokud jde o náklady spojené s výrobou, uváděním na trh a prodejem. Kromě toho se dovoz pocházející z Ruska během období přezkumného šetření zvýšil jak co do objemu, tak z hlediska podílu na trhu, bez ohledu na to, zda se ruští vyvážející výrobci přeorientovali na ruský domácí trh a/nebo na asijské trhy. Tato skutečnost ukázala, že trh Unie je pro ruské vyvážející výrobce i nadále velmi atraktivní. Kromě toho, jak je uvedeno ve 277. bodě odůvodnění, pokles dovozu z jiných třetích zemí byl způsoben zejména tím, že jediný výrobce EPOS ve Spojeném království ukončil v listopadu 2019 trvale svou činnost.

| (253) | Kromě toho tvrzení společnosti NLMK, že argument Komise o nízkých úrovních cen je chybný, nebylo přijato z důvodů popsaných v předchozím bodě odůvodnění. Navíc, jak je vysvětleno ve 272. bodě odůvodnění, dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny, které byly přibližně o 30 % nižší než platná minimální dovozní cena (1 536 EUR za tunu) a přibližně o 23 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření u srovnatelných typů výrobku. V tomto smyslu, i s ohledem na existenci antidumpingových opatření, ruské dovozní ceny poskytují dobrý ukazatel chování ruských vyvážejících výrobců v oblasti cen při vývozu do Unie a jejich pravděpodobné cenové úrovně v případě neexistence opatření. |
| --- | --- |

(253)

Kromě toho tvrzení společnosti NLMK, že argument Komise o nízkých úrovních cen je chybný, nebylo přijato z důvodů popsaných v předchozím bodě odůvodnění. Navíc, jak je vysvětleno ve 272. bodě odůvodnění, dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny, které byly přibližně o 30 % nižší než platná minimální dovozní cena (1 536 EUR za tunu) a přibližně o 23 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření u srovnatelných typů výrobku. V tomto smyslu, i s ohledem na existenci antidumpingových opatření, ruské dovozní ceny poskytují dobrý ukazatel chování ruských vyvážejících výrobců v oblasti cen při vývozu do Unie a jejich pravděpodobné cenové úrovně v případě neexistence opatření.

c)   
  Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr k pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (254) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na velkou volnou kapacitu v Rusku, dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření a atraktivitu trhu Unie dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by pravděpodobně nadále vstupovalo značné množství EPOS z Ruska za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(254)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bude dumping v budoucnu pravděpodobně přetrvávat. S ohledem na velkou volnou kapacitu v Rusku, dumpingové ceny EPOS do Unie během období přezkumného šetření a atraktivitu trhu Unie dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, na trh Unie by pravděpodobně nadále vstupovalo značné množství EPOS z Ruska za dumpingové ceny.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (255) | V Unii vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu, čtyři společnosti. Na základě dostupných informací obsažených v žádosti nejsou v Unii žádní další výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu. Proto představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(255)

V Unii vyrábějí výrobek, který je předmětem přezkumu, čtyři společnosti. Na základě dostupných informací obsažených v žádosti nejsou v Unii žádní další výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu. Proto představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (256) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 249 000 tun. Komise tento číselný údaj stanovila na základě informací o výrobním odvětví Unie od všech známých výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(256)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 249 000 tun. Komise tento číselný údaj stanovila na základě informací o výrobním odvětví Unie od všech známých výrobců v Unii.

4.2.   Čtyři známí výrobci v Unii představují 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Spotřeba v Unii

Čtyři známí výrobci v Unii představují 100 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Spotřeba v Unii

| (257) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie a dovozu ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu (databáze Comext). |
| --- | --- |

(257)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie a dovozu ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu (databáze Comext).

| (258) | Pokud jde o Japonsko, část dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Nizozemska byla během posuzovaného období považována za důvěrnou (52). Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce, která se týká spotřeby v Unii, a v jiných příslušných tabulkách, které se týkají objemu a hodnoty dovozu, udána rozpětí. |
| --- | --- |

(258)

Pokud jde o Japonsko, část dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Nizozemska byla během posuzovaného období považována za důvěrnou (52). Z tohoto důvodu jsou v níže uvedené tabulce, která se týká spotřeby v Unii, a v jiných příslušných tabulkách, které se týkají objemu a hodnoty dovozu, udána rozpětí.

52

| (259) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 300 000 – 315 000 | 277 000 – 292 000 | 298 000 – 313 000 | 265 000 – 280 000 |
| Index | 100 | 93 | 99 | 89 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, informace obsažené v žádosti, Eurostat a Eurofer. |

(259)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii

300 000 – 315 000

277 000 – 292 000

298 000 – 313 000

265 000 – 280 000

Index

Index

100

100

93

93

99

99

89

89

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, informace obsažené v žádosti, Eurostat a Eurofer.

| (260) | Spotřeba v Unii během posuzovaného období kolísala a pohybovala se mezi 265 000 – 280 000 tunami během období přezkumného šetření a 300 000 – 315 000 tunami v roce 2017. Celkově se spotřeba v Unii mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 %, i když v roce 2019 došlo k dočasnému maximu. Pokles spotřeby je způsoben kombinací faktorů, například nižšího dovozu a nižšího prodeje výrobců v Unii během období přezkumného šetření v důsledku nižší poptávky po EPOS. |
| --- | --- |

(260)

Spotřeba v Unii během posuzovaného období kolísala a pohybovala se mezi 265 000 – 280 000 tunami během období přezkumného šetření a 300 000 – 315 000 tunami v roce 2017. Celkově se spotřeba v Unii mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížila o 11 %, i když v roce 2019 došlo k dočasnému maximu. Pokles spotřeby je způsoben kombinací faktorů, například nižšího dovozu a nižšího prodeje výrobců v Unii během období přezkumného šetření v důsledku nižší poptávky po EPOS.

| (261) | Po poskytnutí informací žadatel odkázal na rozsáhlé využívání režimů aktivního zušlechťovacího styku dovozci v Unii a na nárůst dovozu ocelových transformátorových plechů a jader přes Turecko, přičemž obojí mělo tendenci podhodnocovat skutečné množství EPOS vyrobených v zahraničí a spotřebovaných v Unii. Komise potvrdila, že na jedné straně byly při výpočtu údajů o spotřebě zohledněny všechny EPOS, které byly dováženy prostřednictvím režimů aktivního zušlechťovacího styku. Na druhé straně Komise konstatovala, že ocelové transformátorové plechy a jádra nespadají do oblasti působnosti antidumpingových opatření, a proto nebyly předmětem šetření. |
| --- | --- |

(261)

Po poskytnutí informací žadatel odkázal na rozsáhlé využívání režimů aktivního zušlechťovacího styku dovozci v Unii a na nárůst dovozu ocelových transformátorových plechů a jader přes Turecko, přičemž obojí mělo tendenci podhodnocovat skutečné množství EPOS vyrobených v zahraničí a spotřebovaných v Unii. Komise potvrdila, že na jedné straně byly při výpočtu údajů o spotřebě zohledněny všechny EPOS, které byly dováženy prostřednictvím režimů aktivního zušlechťovacího styku. Na druhé straně Komise konstatovala, že ocelové transformátorové plechy a jádra nespadají do oblasti působnosti antidumpingových opatření, a proto nebyly předmětem šetření.

4.3.   Dovoz z dotčených zemí

Dovoz z dotčených zemí

4.3.1.   Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu

| (262) | Objem dovozu stanovila Komise na základě Eurostatu (databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl zjištěn na základě spotřeby v Unii, stanovené výše ve 257. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(262)

Objem dovozu stanovila Komise na základě Eurostatu (databáze Comext). Podíl dovozu na trhu byl zjištěn na základě spotřeby v Unii, stanovené výše ve 257. bodě odůvodnění.

| (263) | Dovoz z dotčených zemí a jeho podíl na trhu se vyvíjely takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčených zemí | 86 000 – 101 000 | 64 000 – 79 000 | 76 000 – 91 000 | 70 000 – 85 000 |
| Index | 100 | 80 | 90 | 83 |
| Tržní podíl dovozu z dotčených zemí (%) | 27,5  –34,2 | 22,7  –29,7 | 24,1  –31,3 | 26,5  –34,0 |
| Index | 100 | 87 | 93 | 97 |
| Zdroj: Eurostat. |

(263)

Dovoz z dotčených zemí a jeho podíl na trhu se vyvíjely takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z dotčených zemí

86 000 – 101 000

64 000 – 79 000

76 000 – 91 000

70 000 – 85 000

Index

Index

100

100

80

80

90

90

83

83

Tržní podíl dovozu z dotčených zemí (%)

27,5  –34,2

22,7  –29,7

24,1  –31,3

26,5  –34,0

Index

Index

100

100

87

87

93

93

97

97

Zdroj: Eurostat.

| (264) | Opatření byla uložena v roce 2015. Dovoz z dotčených zemí v případě výrobku, který je předmětem přezkumu, se během posuzovaného období snížil o 17 %. Jeho podíl na trhu se však vzhledem k souběžnému poklesu spotřeby na trhu Unie snížil pouze mírně (z 27,5 % – 34,2 % v roce 2017 a na 26,5 % – 34,0 % v období přezkumného šetření). |
| --- | --- |

(264)

Opatření byla uložena v roce 2015. Dovoz z dotčených zemí v případě výrobku, který je předmětem přezkumu, se během posuzovaného období snížil o 17 %. Jeho podíl na trhu se však vzhledem k souběžnému poklesu spotřeby na trhu Unie snížil pouze mírně (z 27,5 % – 34,2 % v roce 2017 a na 26,5 % – 34,0 % v období přezkumného šetření).

| (265) | Z dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšil pouze dovoz z Korejské republiky a Ruské federace, přičemž tržní podíl dovozu z Korejské republiky posílil o jeden procentní bod a tržní podíl dovozu z Ruské federace o dva procentní body. |
| --- | --- |

(265)

Z dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření zvýšil pouze dovoz z Korejské republiky a Ruské federace, přičemž tržní podíl dovozu z Korejské republiky posílil o jeden procentní bod a tržní podíl dovozu z Ruské federace o dva procentní body.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčených zemí

Ceny dovozu z dotčených zemí

4.3.2.1.   Ceny

| (266) | Komise stanovila průměrné ceny dovozu na základě statistik Eurostatu. |
| --- | --- |

(266)

Komise stanovila průměrné ceny dovozu na základě statistik Eurostatu.

| (267) | Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČLR | 2 081 | 1 994 | 2 036 | 1 985 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 95 |
| Japonsko | 2 167 | 2 184 | 2 168 | 2 140 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 99 |
| Korea | 2 032 | 2 051 | 2 022 | 1 996 |
| Index | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Rusko | 1 119 | 1 205 | 1 074 | 1 000 |
| Index | 100 | 108 | 96 | 89 |
| USA | 2 080 | 2 057 | 2 047 | 2 047 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 98 |
| Průměrná cena dovozu (za tunu) | 1 865 | 1 871 | 1 742 | 1 718 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci. |

(267)

Vážená průměrná cena dovozu z dotčených zemí se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

ČLR

2 081

1 994

2 036

1 985

Index

Index

100

100

96

96

98

98

95

95

Japonsko

2 167

2 184

2 168

2 140

Index

100

100

100

99

Korea

2 032

2 051

2 022

1 996

Index

Index

100

100

101

101

100

100

98

98

Rusko

1 119

1 205

1 074

1 000

Index

Index

100

100

108

108

96

96

89

89

USA

2 080

2 057

2 047

2 047

Index

Index

100

100

99

99

98

98

98

98

Průměrná cena dovozu (za tunu)

1 865

1 871

1 742

1 718

Index

Index

100

100

100

100

93

93

92

92

Zdroj: Eurostat a spolupracující vyvážející výrobci.

| (268) | Mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření byl zaznamenán pokles průměrné ceny u dovozu z dotčených zemí u všech typů EPOS, ať už u konvenčních výrobků nebo výrobků s vyšší permeabilitou. Dovoz z Ruské federace se týkal konvenčních typů EPOS, zatímco dovoz ze čtyř dalších zemí představuje dovoz výrobků EPOS s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(268)

Mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření byl zaznamenán pokles průměrné ceny u dovozu z dotčených zemí u všech typů EPOS, ať už u konvenčních výrobků nebo výrobků s vyšší permeabilitou. Dovoz z Ruské federace se týkal konvenčních typů EPOS, zatímco dovoz ze čtyř dalších zemí představuje dovoz výrobků EPOS s vyšší permeabilitou.

| (269) | Průměrné ceny dovozu klesly z 1 865 EUR/t v roce 2017 na 1 718 EUR/t během období přezkumného šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné ceny dovozu přibližně 7,6 %. |
| --- | --- |

(269)

Průměrné ceny dovozu klesly z 1 865 EUR/t v roce 2017 na 1 718 EUR/t během období přezkumného šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné ceny dovozu přibližně 7,6 %.

4.3.2.2.   Cenové podbízení

| (270) | Žádný výrobce v Korejské republice, Ruské federaci a USA nespolupracoval, zatímco jeden čínský a jeden japonský vyvážející výrobce spolupráci poskytli. |
| --- | --- |

(270)

Žádný výrobce v Korejské republice, Ruské federaci a USA nespolupracoval, zatímco jeden čínský a jeden japonský vyvážející výrobce spolupráci poskytli.

| (271) | U veškerého dovozu z dotčených zemí kromě Ruska byly dovozní ceny do Unie významně ovlivněny zavedením opatření v podobě tří minimálních dovozních cen z důvodů vysvětlených ve 2. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, pokud se cena CIF s dodáním na hranice Unie rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, clo se neplatí. Dovozní ceny z dotčených zemí kromě Ruska byly téměř ve všech případech stejné nebo o málo vyšší než minimální dovozní cena v posuzovaném období a mnohem vyšší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. V případě dotčených zemí kromě Ruska nebylo zjištěno žádné cenové podbízení. |
| --- | --- |

(271)

U veškerého dovozu z dotčených zemí kromě Ruska byly dovozní ceny do Unie významně ovlivněny zavedením opatření v podobě tří minimálních dovozních cen z důvodů vysvětlených ve 2. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, pokud se cena CIF s dodáním na hranice Unie rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, clo se neplatí. Dovozní ceny z dotčených zemí kromě Ruska byly téměř ve všech případech stejné nebo o málo vyšší než minimální dovozní cena v posuzovaném období a mnohem vyšší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. V případě dotčených zemí kromě Ruska nebylo zjištěno žádné cenové podbízení.

| (272) | V případě Ruska Komise vzhledem k tomu, že žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, porovnala průměrné dovozní ceny CIF z Ruska podle údajů Eurostatu po úpravě o náklady po dovozu (65 EUR/t) s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie u srovnatelných typů výrobku. Dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny, které byly přibližně o 30 % nižší než platná minimální dovozní cena (1 536 EUR/t) a přibližně o 23 % nižší než platné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(272)

V případě Ruska Komise vzhledem k tomu, že žádný ruský vyvážející výrobce nespolupracoval, porovnala průměrné dovozní ceny CIF z Ruska podle údajů Eurostatu po úpravě o náklady po dovozu (65 EUR/t) s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie u srovnatelných typů výrobku. Dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny, které byly přibližně o 30 % nižší než platná minimální dovozní cena (1 536 EUR/t) a přibližně o 23 % nižší než platné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření.

| (273) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že by Komise měla přepočítat rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou z těchto důvodů: za prvé, tato rozpětí, která obsahovala úpravu podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, byla v původním šetření stanovena v rozporu s čl. 3 odst. 1, 2, 3 a 6 základního nařízení. Za druhé, tato rozpětí nebyla vypočtena v souladu s judikaturou Soudního dvora EU. |
| --- | --- |

(273)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že by Komise měla přepočítat rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou z těchto důvodů: za prvé, tato rozpětí, která obsahovala úpravu podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, byla v původním šetření stanovena v rozporu s čl. 3 odst. 1, 2, 3 a 6 základního nařízení. Za druhé, tato rozpětí nebyla vypočtena v souladu s judikaturou Soudního dvora EU.

| (274) | Komise toto tvrzení odmítla. Komise nezjistila v souvislosti s Japonskem během období přezkumného šetření žádné cenové podbízení (viz 271. bod odůvodnění). Žádost společnosti Nippon Steel o přepočítání rozpětí cenového podbízení stanoveného v původním šetření byla proto bezpředmětná. Vzhledem k tomu, že přezkum před pozbytím platnosti nemění výši cel, byla revize původně stanoveného rozpětí újmy rovněž bezpředmětná. Kromě toho pro analýzu účinků na ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti, jak je uvedeno ve 336. bodě odůvodnění, Komise určila pravděpodobné budoucí úrovně cen dovozu do Unie na základě japonských vývozních cen do třetích zemí, u nichž nebyla nebo nemohla být provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(274)

Komise toto tvrzení odmítla. Komise nezjistila v souvislosti s Japonskem během období přezkumného šetření žádné cenové podbízení (viz 271. bod odůvodnění). Žádost společnosti Nippon Steel o přepočítání rozpětí cenového podbízení stanoveného v původním šetření byla proto bezpředmětná. Vzhledem k tomu, že přezkum před pozbytím platnosti nemění výši cel, byla revize původně stanoveného rozpětí újmy rovněž bezpředmětná. Kromě toho pro analýzu účinků na ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti, jak je uvedeno ve 336. bodě odůvodnění, Komise určila pravděpodobné budoucí úrovně cen dovozu do Unie na základě japonských vývozních cen do třetích zemí, u nichž nebyla nebo nemohla být provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

4.4.   Dovoz z jiných třetích zemí

Dovoz z jiných třetích zemí

| (275) | Během období přezkumného šetření činil dovoz z jiných třetích zemí [19 000 – 25 000] neboli [7 % – 10,5 %] spotřeby v Unii. Hlavní dovoz EPOS z jiných zemí než z dotčených zemí pocházel z Brazílie a Spojeného království. |
| --- | --- |

(275)

Během období přezkumného šetření činil dovoz z jiných třetích zemí [19 000 – 25 000] neboli [7 % – 10,5 %] spotřeby v Unii. Hlavní dovoz EPOS z jiných zemí než z dotčených zemí pocházel z Brazílie a Spojeného království.

| (276) | Objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu EPOS z jiných třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Dovoz ze třetích zemí (v tunách)











  Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí | | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Objem (v tunách) | 30 000 – 36 000 | 30 000 – 36 000 | 34 000 – 40 000 | 19 000 – 25 000 |
| | Index | 100 | 101 | 117 | 62 |
| | Podíl na trhu (%) | 10,2  –13,5 | 10,5  –13,8 | 12,7  –16,0 | 7,0  –10,5 |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 409 | 1 217 | 1 260 | 1 294 |
| | Index | 100 | 86 | 89 | 92 |
| Zdroj: Eurostat. |

(276)

Objem dovozu, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu EPOS z jiných třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Dovoz ze třetích zemí (v tunách)

Dovoz ze třetích zemí (v tunách)

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem (v tunách)

30 000 – 36 000

30 000 – 36 000

34 000 – 40 000

19 000 – 25 000

Index

Index

100

100

101

101

117

117

62

62

Podíl na trhu (%)

10,2  –13,5

10,5  –13,8

12,7  –16,0

7,0  –10,5

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 409

1 217

1 260

1 294

Index

Index

100

100

86

86

89

89

92

92

Zdroj: Eurostat.

| (277) | Dovoz ze Spojeného království v případě výrobku, který je předmětem přezkumu, se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil na polovinu, a to z přibližně z 25 000 – 35 000 tun na 10 000 – 20 000 tun. Tento pokles byl způsoben tím, že v listopadu 2019 jediný výrobce EPOS ve Spojeném království natrvalo ukončil svou činnost. |
| --- | --- |

(277)

Dovoz ze Spojeného království v případě výrobku, který je předmětem přezkumu, se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil na polovinu, a to z přibližně z 25 000 – 35 000 tun na 10 000 – 20 000 tun. Tento pokles byl způsoben tím, že v listopadu 2019 jediný výrobce EPOS ve Spojeném království natrvalo ukončil svou činnost.

| (278) | Na druhé straně během posuzovaného období podstatně vzrostl dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z Brazílie. Během období přezkumného šetření však brazilský podíl na trhu zůstal nízký, tj. pod 2 %. |
| --- | --- |

(278)

Na druhé straně během posuzovaného období podstatně vzrostl dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z Brazílie. Během období přezkumného šetření však brazilský podíl na trhu zůstal nízký, tj. pod 2 %.

| (279) | Celkový dovoz ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 38 % a v období přezkumného šetření dosáhl tržního podílu 7,0 % – 10,5 % ve srovnání s 10,2 % – 13,5 % v roce 2017. |
| --- | --- |

(279)

Celkový dovoz ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 38 % a v období přezkumného šetření dosáhl tržního podílu 7,0 % – 10,5 % ve srovnání s 10,2 % – 13,5 % v roce 2017.

| (280) | Pokud jde o úrovně cen, situace se v jednotlivých zemích liší v závislosti na tom, zda jsou na trh Unie prodávány konvenční výrobky nebo výrobky s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(280)

Pokud jde o úrovně cen, situace se v jednotlivých zemích liší v závislosti na tom, zda jsou na trh Unie prodávány konvenční výrobky nebo výrobky s vyšší permeabilitou.

| (281) | Průměrné prodejní ceny dovozu ze třetích zemí se však během posuzovaného období snížily. Tento trend je v souladu s trendem pozorovaným u dovozu z dotčených zemí v tabulce 5 výše a s cenovým trendem pozorovaným u prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 9 níže. |
| --- | --- |

(281)

Průměrné prodejní ceny dovozu ze třetích zemí se však během posuzovaného období snížily. Tento trend je v souladu s trendem pozorovaným u dovozu z dotčených zemí v tabulce 5 výše a s cenovým trendem pozorovaným u prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v tabulce 9 níže.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (282) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(282)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (283) | Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, neboť všichni čtyři známí výrobci v Unii tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Ukazatele újmy posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(283)

Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, neboť všichni čtyři známí výrobci v Unii tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Ukazatele újmy posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od spolupracujících výrobců v Unii.

| (284) | Čtyři spolupracující výrobci v Unii patří do dvou skupin společností. Z tohoto důvodu Komise zvažovala, zda je třeba poskytnout předložené informace formou rozpětí s cílem nezpřístupnit důvěrné obchodní informace, dospěla však k závěru, že souhrnné údaje nejsou takové povahy, aby odhalily důvěrné informace. Proto nejsou pro ukazatele újmy uvedena žádná rozpětí. |
| --- | --- |

(284)

Čtyři spolupracující výrobci v Unii patří do dvou skupin společností. Z tohoto důvodu Komise zvažovala, zda je třeba poskytnout předložené informace formou rozpětí s cílem nezpřístupnit důvěrné obchodní informace, dospěla však k závěru, že souhrnné údaje nejsou takové povahy, aby odhalily důvěrné informace. Proto nejsou pro ukazatele újmy uvedena žádná rozpětí.

4.5.2.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (285) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka č. 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 294 301 | 280 685 | 279 625 | 248 865 |
| Index | 100 | 95 | 95 | 85 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 351 000 | 351 000 | 331 000 | 331 000 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 94 |
| Využití kapacity (%) | 84 | 80 | 84 | 75 |
| Index | 100 | 95 | 101 | 90 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(285)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka č. 6

Tabulka č. 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

294 301

280 685

279 625

248 865

Index

Index

100

100

95

95

95

95

85

85

Výrobní kapacita (v tunách)

351 000

351 000

331 000

331 000

Index

Index

100

100

100

100

94

94

94

94

Využití kapacity (%)

84

80

84

75

Index

Index

100

100

95

95

101

101

90

90

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (286) | V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 15 %. Kromě nižší poptávky během posuzovaného období, jak je vysvětleno ve 260. bodě odůvodnění, byl významný pokles objemu výroby během období přezkumného šetření rovněž důsledkem:






  — | zastavení výroby ve výrobním závodě výrobce v Unii v období od prosince 2019 do února 2020 a |
| --- | --- | --- |

(286)

V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 15 %. Kromě nižší poptávky během posuzovaného období, jak je vysvětleno ve 260. bodě odůvodnění, byl významný pokles objemu výroby během období přezkumného šetření rovněž důsledkem:

—

zastavení výroby ve výrobním závodě výrobce v Unii v období od prosince 2019 do února 2020 a

| — | účinku pandemie COVID-19, který vedl ke snížení výroby, zejména ve druhém čtvrtletí roku 2020. |
| --- | --- |

—

účinku pandemie COVID-19, který vedl ke snížení výroby, zejména ve druhém čtvrtletí roku 2020.

| (287) | Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Kapacita během posuzovaného období mírně klesla. Dva ze čtyř výrobců v Unii v průběhu posuzovaného období investovali do modernizace svého stávajícího výrobního zařízení s cílem vyrábět proporcionálně více typů s vyšší permeabilitou než konvenčních typů. V důsledku těchto investic byli výrobci v Unii zejména od roku 2019 schopni vyrábět proporcionálně více typů EPOS s vyšší permeabilitou, které se vyznačují nižší tloušťkou, což vedlo k nižší výrobní kapacitě v tunách během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(287)

Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce. Kapacita během posuzovaného období mírně klesla. Dva ze čtyř výrobců v Unii v průběhu posuzovaného období investovali do modernizace svého stávajícího výrobního zařízení s cílem vyrábět proporcionálně více typů s vyšší permeabilitou než konvenčních typů. V důsledku těchto investic byli výrobci v Unii zejména od roku 2019 schopni vyrábět proporcionálně více typů EPOS s vyšší permeabilitou, které se vyznačují nižší tloušťkou, což vedlo k nižší výrobní kapacitě v tunách během posuzovaného období.

| (288) | Snížení míry využití kapacity během období přezkumného šetření navzdory poklesu výrobní kapacity bylo způsobeno silným poklesem objemu výroby během období přezkumného šetření, jak je vysvětleno ve 286. bodě odůvodnění výše. V průběhu posuzovaného období toto snížení činilo téměř 10 procentních bodů. |
| --- | --- |

(288)

Snížení míry využití kapacity během období přezkumného šetření navzdory poklesu výrobní kapacity bylo způsobeno silným poklesem objemu výroby během období přezkumného šetření, jak je vysvětleno ve 286. bodě odůvodnění výše. V průběhu posuzovaného období toto snížení činilo téměř 10 procentních bodů.

4.5.3.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (289) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách) | 175 000 – 190 000 | 174 000 – 191 000 | 176 000 – 191 000 | 170 000 – 185 000 |
| Index | 100 | 98 | 101 | 96 |
| Podíl na trhu (%) | 55,9  – 62,6 | 60,0  –66,5 | 56,9  –63,5 | 61,0  –66,8 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 108 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat. |

(289)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Celkový objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

175 000 – 190 000

174 000 – 191 000

176 000 – 191 000

170 000 – 185 000

Index

Index

100

100

98

98

101

101

96

96

Podíl na trhu (%)

55,9  – 62,6

60,0  –66,5

56,9  –63,5

61,0  –66,8

Index

Index

100

100

106

106

102

102

108

108

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.

| (290) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, zůstal v období 2017–2019 stabilní, avšak v období přezkumného šetření se mírně snížil. Pokles objemu prodeje sledoval klesající trend objemu výroby během období přezkumného šetření ze stejných důvodů, které jsou vysvětleny ve 286. bodě odůvodnění. Objem výroby se však snížil výrazněji – o 15 procentních bodů mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření – než pokles objemu prodeje výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(290)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, zůstal v období 2017–2019 stabilní, avšak v období přezkumného šetření se mírně snížil. Pokles objemu prodeje sledoval klesající trend objemu výroby během období přezkumného šetření ze stejných důvodů, které jsou vysvětleny ve 286. bodě odůvodnění. Objem výroby se však snížil výrazněji – o 15 procentních bodů mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření – než pokles objemu prodeje výrobců v Unii.

| (291) | Nicméně během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil z 55,9 % – 62,6 % na 61,0 % – 66,8 % v důsledku skutečnosti, že pokles spotřeby přesahoval pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(291)

Nicméně během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu mírně zvýšil z 55,9 % – 62,6 % na 61,0 % – 66,8 % v důsledku skutečnosti, že pokles spotřeby přesahoval pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie.

| (292) | Dalším důvodem tohoto zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu jsou zavedená opatření ve spojení s narušením mezinárodního obchodu a dodavatelských řetězců v první polovině roku 2020, a to v důsledku pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(292)

Dalším důvodem tohoto zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu jsou zavedená opatření ve spojení s narušením mezinárodního obchodu a dodavatelských řetězců v první polovině roku 2020, a to v důsledku pandemie COVID-19.

4.5.4.   Růst

Růst

| (293) | V průběhu posuzovaného období poklesla spotřeba v Unii o 11 %, zatímco objem prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesl o 4 %. Proto navzdory zvýšení podílu na trhu nedošlo v posuzovaném období u výrobního odvětví Unie k žádnému růstu. |
| --- | --- |

(293)

V průběhu posuzovaného období poklesla spotřeba v Unii o 11 %, zatímco objem prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, klesl o 4 %. Proto navzdory zvýšení podílu na trhu nedošlo v posuzovaném období u výrobního odvětví Unie k žádnému růstu.

4.5.5.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (294) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 273 | 2 309 | 2 302 | 2 256 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 99 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 129,48 | 121,56 | 121,47 | 110,31 |
| Index | 100 | 94 | 94 | 85 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(294)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

2 273

2 309

2 302

2 256

Index

Index

100

100

102

102

101

101

99

99

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

129,48

121,56

121,47

110,31

Index

Index

100

100

94

94

94

94

85

85

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (295) | Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie, kteří se podíleli na výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, zůstal v období 2017–2019 stabilní, v období přezkumného šetření se však mírně snížil. |
| --- | --- |

(295)

Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie, kteří se podíleli na výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, zůstal v období 2017–2019 stabilní, v období přezkumného šetření se však mírně snížil.

| (296) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance se během období přezkumného šetření významně snížila. To lze vysvětlit jako společný účinek:






  — | zastavení výroby ve výrobním závodě jednoho hlavního výrobce v Unii, což vedlo v období od prosince 2019 do února 2020 k nižší výrobě, a |
| --- | --- | --- |

(296)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance se během období přezkumného šetření významně snížila. To lze vysvětlit jako společný účinek:

—

zastavení výroby ve výrobním závodě jednoho hlavního výrobce v Unii, což vedlo v období od prosince 2019 do února 2020 k nižší výrobě, a

| — | snížení výroby čtyř výrobců v Unii během druhého čtvrtletí roku 2020 v důsledku pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

—

snížení výroby čtyř výrobců v Unii během druhého čtvrtletí roku 2020 v důsledku pandemie COVID-19.

4.5.6.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (297) | Jak je vysvětleno ve 44. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci z Ruska, Koreje a USA nespolupracovali. Během tohoto řízení plně spolupracoval pouze jeden čínský a jeden japonský vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(297)

Jak je vysvětleno ve 44. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci z Ruska, Koreje a USA nespolupracovali. Během tohoto řízení plně spolupracoval pouze jeden čínský a jeden japonský vyvážející výrobce.

| (298) | Navzdory skutečnosti, že současné nastavení opatření ve formě tří minimálních dovozních cen významně ovlivnilo dovozní ceny do Unie, byl během období přezkumného šetření zjištěn dumping týkající se dovozu z Japonska (viz 70. bod odůvodnění), USA (viz 111. bod odůvodnění) a Ruska (viz 237. bod odůvodnění). U dovozu z Číny a Koreje nebyl zjištěn žádný dumping. |
| --- | --- |

(298)

Navzdory skutečnosti, že současné nastavení opatření ve formě tří minimálních dovozních cen významně ovlivnilo dovozní ceny do Unie, byl během období přezkumného šetření zjištěn dumping týkající se dovozu z Japonska (viz 70. bod odůvodnění), USA (viz 111. bod odůvodnění) a Ruska (viz 237. bod odůvodnění). U dovozu z Číny a Koreje nebyl zjištěn žádný dumping.

| (299) | Ukazatele újmy ukazují, že navzdory antidumpingovým opatřením, která jsou v platnosti od roku 2015, což zpočátku vedlo k určité úlevě a lepší výkonnosti, zůstalo výrobní odvětví Unie ve zranitelné hospodářské situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy možné zaznamenat žádné zotavení z účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(299)

Ukazatele újmy ukazují, že navzdory antidumpingovým opatřením, která jsou v platnosti od roku 2015, což zpočátku vedlo k určité úlevě a lepší výkonnosti, zůstalo výrobní odvětví Unie ve zranitelné hospodářské situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy možné zaznamenat žádné zotavení z účinků dřívějšího dumpingu.

4.5.7.   Ceny a faktory, které ovlivňují vývoj cen

Ceny a faktory, které ovlivňují vývoj cen

| (300) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (v EUR/t) | 1 452 | 1 492 | 1 501 | 1 427 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 98 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 1 468 | 1 617 | 1 647 | 1 714 |
| Index | 100 | 110 | 112 | 117 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(300)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (v EUR/t)

1 452

1 492

1 501

1 427

Index

Index

100

100

103

103

103

103

98

98

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

1 468

1 617

1 647

1 714

Index

Index

100

100

110

110

112

112

117

117

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (301) | Z výše uvedené tabulky vyplývá, že jednotkové prodejní ceny v Unii během období přezkumného šetření ve srovnání s předchozími roky mírně poklesly. Jednalo se především o společný účinek:






  — | cenového tlaku na trh Unie, jak rovněž dokládá pokles dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, jež se během období přezkumného šetření rovněž snížily, zejména pokud jde o EPOS dovážené z Ruska, které se vyznačují relativně vysokými ztrátami v jádře, |
| --- | --- | --- |

(301)

Z výše uvedené tabulky vyplývá, že jednotkové prodejní ceny v Unii během období přezkumného šetření ve srovnání s předchozími roky mírně poklesly. Jednalo se především o společný účinek:

—

cenového tlaku na trh Unie, jak rovněž dokládá pokles dovozních cen výrobku, který je předmětem přezkumu, jež se během období přezkumného šetření rovněž snížily, zejména pokud jde o EPOS dovážené z Ruska, které se vyznačují relativně vysokými ztrátami v jádře,

| — | zásadních výrobních zkoušek prováděných jedním hlavním výrobcem v Unii během období přezkumného šetření s cílem zlepšit jeho výrobní proces, přičemž byla vyrobena velká část typů EPOS, které musely být prodávány za nižší průměrné jednotkové ceny. |
| --- | --- |

—

zásadních výrobních zkoušek prováděných jedním hlavním výrobcem v Unii během období přezkumného šetření s cílem zlepšit jeho výrobní proces, přičemž byla vyrobena velká část typů EPOS, které musely být prodávány za nižší průměrné jednotkové ceny.

| (302) | Výše uvedená tabulka rovněž ukazuje vývoj výrobních nákladů. Zastavení výroby u jednoho hlavního výrobce v Unii a snížení výroby (viz 296. bod odůvodnění) vedly během období přezkumného šetření ke zvýšení fixních nákladů na každou vyrobenou tunu výrobku, který je předmětem přezkumu. Kombinace zvýšení výrobních nákladů a mírného poklesu prodejních cen výrobního odvětví Unie vedla k významným ztrátám pro výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(302)

Výše uvedená tabulka rovněž ukazuje vývoj výrobních nákladů. Zastavení výroby u jednoho hlavního výrobce v Unii a snížení výroby (viz 296. bod odůvodnění) vedly během období přezkumného šetření ke zvýšení fixních nákladů na každou vyrobenou tunu výrobku, který je předmětem přezkumu. Kombinace zvýšení výrobních nákladů a mírného poklesu prodejních cen výrobního odvětví Unie vedla k významným ztrátám pro výrobce v Unii.

4.5.8.   Náklady práce

Náklady práce

| (303) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 42 375 | 43 384 | 47 219 | 46 362 |
| Index | 100 | 102 | 111 | 109 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(303)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

42 375

43 384

47 219

46 362

Index

Index

100

100

102

102

111

111

109

109

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (304) | Mezi rokem 2016 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance zvýšily o 8,5 %. Dopad této odchylky je spíše nepatrný vzhledem k tomu, že náklady práce představují pouze přibližně 15 % celkových výrobních nákladů během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(304)

Mezi rokem 2016 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance zvýšily o 8,5 %. Dopad této odchylky je spíše nepatrný vzhledem k tomu, že náklady práce představují pouze přibližně 15 % celkových výrobních nákladů během období přezkumného šetření.

4.5.9.   Zásoby

Zásoby

| (305) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 21 803 | 19 308 | 24 768 | 16 370 |
| Index | 100 | 89 | 114 | 75 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 7,5 | 6,9 | 9 | 6,6 |
| Index | 100 | 88 | 125 | 88 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(305)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

21 803

19 308

24 768

16 370

Index

Index

100

100

89

89

114

114

75

75

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

7,5

6,9

9

6,6

Index

Index

100

100

88

88

125

125

88

88

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (306) | Během posuzovaného období úroveň konečného stavu zásob kolísala, ale celkově se jako procento výroby snížila. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nelze u tohoto výrobního odvětví považovat za významný ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(306)

Během posuzovaného období úroveň konečného stavu zásob kolísala, ale celkově se jako procento výroby snížila. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nelze u tohoto výrobního odvětví považovat za významný ukazatel újmy.

4.5.10.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (307) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2017 | 2018 | 2019 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost (ztráta) prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z obratu z prodeje) | –2,1 | –8,4 | –11,7 | –18,6 |
| Index | – 100 | – 395 | – 548 | – 874 |
| Peněžní tok (v EUR) | 26 938 994 | –9 640 666 | 22 630 604 | 27 476 286 |
| Index | 100 | –36 | 84 | 102 |
| Investice (v EUR) | 21 144 151 | 24 000 854 | 38 265 803 | 27 991 903 |
| Index | 100 | 114 | 181 | 132 |
| Návratnost investic (%) | –1,7 | –3,1 | –10,2 | –14,4 |
| Index | – 100 | – 183 | – 607 | – 860 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(307)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2017

2018

2019

Období přezkumného šetření

Ziskovost (ztráta) prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z obratu z prodeje)

–2,1

–8,4

–11,7

–18,6

Index

Index

– 100

– 100

– 395

– 395

– 548

– 548

– 874

– 874

Peněžní tok (v EUR)

26 938 994

–9 640 666

22 630 604

27 476 286

Index

100

–36

84

102

Investice (v EUR)

21 144 151

24 000 854

38 265 803

27 991 903

Index

Index

100

100

114

114

181

181

132

132

Návratnost investic (%)

–1,7

–3,1

–10,2

–14,4

Index

Index

– 100

– 100

– 183

– 183

– 607

– 607

– 860

– 860

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

| (308) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(308)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (309) | Uložení opatření v roce 2015 mělo pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Ztráty, které v roce 2017 utrpěli výrobci v Unii, byly stále relativně nízké, tj. 2,1 %. Ztráty vzniklé v roce 2013 a v období šetření v rámci původního šetření, které se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014, tj. ve dvou obdobích těsně před uložením původních opatření v roce 2015, činily –26,6 % a –22,3 %. Tyto ztráty byly mnohem vyšší než ztráta vzniklá v roce 2017 (–2,1 %). Hospodářská situace se však poté začala dále zhoršovat (53), a to do té míry, že ztráty v období přezkumného šetření dosáhly –18,6 %. |
| --- | --- |

(309)

Uložení opatření v roce 2015 mělo pozitivní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Ztráty, které v roce 2017 utrpěli výrobci v Unii, byly stále relativně nízké, tj. 2,1 %. Ztráty vzniklé v roce 2013 a v období šetření v rámci původního šetření, které se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014, tj. ve dvou obdobích těsně před uložením původních opatření v roce 2015, činily –26,6 % a –22,3 %. Tyto ztráty byly mnohem vyšší než ztráta vzniklá v roce 2017 (–2,1 %). Hospodářská situace se však poté začala dále zhoršovat (53), a to do té míry, že ztráty v období přezkumného šetření dosáhly –18,6 %.

53

| (310) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok nevykazoval podobný klesající trend jako ziskovost a byl kladný. Tento kladný peněžní tok lze vysvětlit zejména existencí dvou důležitých smluv, které byly uzavřeny u jednoho výrobce v Unii, který utrpěl ztráty:






  — | smlouva o převodu zisků a ztrát uzavřená s jeho mateřskou společností, což znamená, že ztráty, které mu vznikly, byly absorbovány jeho mateřskou společností, a |
| --- | --- | --- |

(310)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok nevykazoval podobný klesající trend jako ziskovost a byl kladný. Tento kladný peněžní tok lze vysvětlit zejména existencí dvou důležitých smluv, které byly uzavřeny u jednoho výrobce v Unii, který utrpěl ztráty:

—

smlouva o převodu zisků a ztrát uzavřená s jeho mateřskou společností, což znamená, že ztráty, které mu vznikly, byly absorbovány jeho mateřskou společností, a

| — | faktoringová smlouva uzavřená s externím poskytovatelem služeb, která vede k rychlejšímu inkasování jeho nesplacených pohledávek výměnou za roční poplatek za faktoring. |
| --- | --- |

—

faktoringová smlouva uzavřená s externím poskytovatelem služeb, která vede k rychlejšímu inkasování jeho nesplacených pohledávek výměnou za roční poplatek za faktoring.

| (311) | Navzdory ztrátám během posuzovaného období přesahovaly investice ve všech letech posuzovaného období stále 21 milionů EUR. Tyto investice se většinou týkaly modernizace strojního zařízení za účelem výroby typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(311)

Navzdory ztrátám během posuzovaného období přesahovaly investice ve všech letech posuzovaného období stále 21 milionů EUR. Tyto investice se většinou týkaly modernizace strojního zařízení za účelem výroby typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou.

| (312) | Návratnost investic je v zásadě zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Vzhledem k utrpěným ztrátám byla návratnost investic během posuzovaného období záporná. Ve skutečnosti vykazovala stejnou klesající tendenci jako ziskovost. |
| --- | --- |

(312)

Návratnost investic je v zásadě zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Vzhledem k utrpěným ztrátám byla návratnost investic během posuzovaného období záporná. Ve skutečnosti vykazovala stejnou klesající tendenci jako ziskovost.

| (313) | Schopnost opatřit si kapitál je schopnost získat peníze na investice, expanzi nebo reformu. S ohledem na ztráty vzniklé během období přezkumného šetření mají dluhové nebo kapitálové financování zásadní význam pro to, aby výrobci v Unii mohli nadále investovat. Jak je například uvedeno ve 310. bodě odůvodnění, výrobce v Unii uzavřel se svou mateřskou společností dohodu o převodu zisku/ztráty, což znamená, že ztráty, které mu vznikly, absorbovala jeho mateřská společnost a umožnila společnosti dále provádět nezbytné investice, zejména do strojního zařízení na výrobu typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(313)

Schopnost opatřit si kapitál je schopnost získat peníze na investice, expanzi nebo reformu. S ohledem na ztráty vzniklé během období přezkumného šetření mají dluhové nebo kapitálové financování zásadní význam pro to, aby výrobci v Unii mohli nadále investovat. Jak je například uvedeno ve 310. bodě odůvodnění, výrobce v Unii uzavřel se svou mateřskou společností dohodu o převodu zisku/ztráty, což znamená, že ztráty, které mu vznikly, absorbovala jeho mateřská společnost a umožnila společnosti dále provádět nezbytné investice, zejména do strojního zařízení na výrobu typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou.

4.6.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (314) | Jak je uvedeno ve 309. bodě odůvodnění, uložení opatření v roce 2015 mělo původně pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. |
| --- | --- |

(314)

Jak je uvedeno ve 309. bodě odůvodnění, uložení opatření v roce 2015 mělo původně pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat.

| (315) | Hospodářská situace se však poté začala opět trvale zhoršovat, a to do té míry, že ztráty v období přezkumného šetření dosáhly –18,6 %. |
| --- | --- |

(315)

Hospodářská situace se však poté začala opět trvale zhoršovat, a to do té míry, že ztráty v období přezkumného šetření dosáhly –18,6 %.

| (316) | Objem prodeje na trhu Unie klesl o 4 % ve spojení s mírným poklesem jednotkových prodejních cen o 2 %. Výroba se snížila o 15 % a využití výrobní kapacity se snížilo o 10 %. S ohledem na rostoucí výrobní náklady dosáhly ztráty úrovně, která není udržitelná. |
| --- | --- |

(316)

Objem prodeje na trhu Unie klesl o 4 % ve spojení s mírným poklesem jednotkových prodejních cen o 2 %. Výroba se snížila o 15 % a využití výrobní kapacity se snížilo o 10 %. S ohledem na rostoucí výrobní náklady dosáhly ztráty úrovně, která není udržitelná.

| (317) | Vzhledem ke ztrátám vzniklým během posuzovaného období v důsledku výše popsaných faktorů vykazovaly ostatní ukazatele, například návratnost investic, stejný klesající trend jako ukazatel ziskovosti. |
| --- | --- |

(317)

Vzhledem ke ztrátám vzniklým během posuzovaného období v důsledku výše popsaných faktorů vykazovaly ostatní ukazatele, například návratnost investic, stejný klesající trend jako ukazatel ziskovosti.

| (318) | Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie byla způsobena strukturálními problémy a neměla nic společného s dovozem z dotčených zemí. Společnost NLMK poukázala na souvislost mezi úrovní ztrát a zvýšenými výrobními náklady a na zhoršující se výkonnost výrobců v Unii, včetně zastavení činnosti u jednoho hlavního výrobce v Unii, což vedlo ke zvýšeným fixním nákladům na jednotku výrobku. Po poskytnutí informací ruská vláda navíc tvrdila, že hlavním problémem výrobního odvětví Unie, které je podle ruské vlády ve stabilní situaci, jak ukazuje počet zaměstnanců a nárůst investic, je pokles spotřeby. |
| --- | --- |

(318)

Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie byla způsobena strukturálními problémy a neměla nic společného s dovozem z dotčených zemí. Společnost NLMK poukázala na souvislost mezi úrovní ztrát a zvýšenými výrobními náklady a na zhoršující se výkonnost výrobců v Unii, včetně zastavení činnosti u jednoho hlavního výrobce v Unii, což vedlo ke zvýšeným fixním nákladům na jednotku výrobku. Po poskytnutí informací ruská vláda navíc tvrdila, že hlavním problémem výrobního odvětví Unie, které je podle ruské vlády ve stabilní situaci, jak ukazuje počet zaměstnanců a nárůst investic, je pokles spotřeby.

| (319) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel uvedla, že každý ukazatel újmy lze vysvětlit jinými důvody než dovozem EPOS z dotčených zemí. Tvrdila například, že ztráty ve výši –18,6 % lze vysvětlit nárůstem investičních výdajů o 32 %, zatímco pokles objemu prodeje o 4 % může být důsledkem poklesu spotřeby v Unii o 11 % a rovněž snížení výroby v Unii. |
| --- | --- |

(319)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel uvedla, že každý ukazatel újmy lze vysvětlit jinými důvody než dovozem EPOS z dotčených zemí. Tvrdila například, že ztráty ve výši –18,6 % lze vysvětlit nárůstem investičních výdajů o 32 %, zatímco pokles objemu prodeje o 4 % může být důsledkem poklesu spotřeby v Unii o 11 % a rovněž snížení výroby v Unii.

| (320) | Komise tyto připomínky společností NLMK a Nippon Steel odmítla z následujících důvodů. Za prvé Komise netvrdila, že újma v období přezkumného šetření byla způsobena nebo pouze způsobena dovozem z dotčených zemí. Jak je uvedeno ve 330. a 331. bodě odůvodnění, Komise rovněž vzala v úvahu další faktory, které potenciálně způsobují újmu, jak byly zjištěny zúčastněnými stranami, avšak dospěla k závěru, že tyto jiné faktory jsou dočasné povahy. Za druhé, jak je obecně uvedeno v oddíle 5 níže a zejména v 361. bodě odůvodnění, vzhledem k minulé a současné situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii. Za třetí, při analýze situace výrobního odvětví Unie byly vzaty v úvahu všechny ukazatele újmy, na základě čehož dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno ve 321. bodě odůvodnění. Za čtvrté, tyto připomínky nebyly dostatečně podloženy. A konečně, Komise provedla nejen komplexní analýzu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie (oddíl 4), ale také komplexní analýzu jiných příčin újmy a toho, co by se stalo v případě neexistence opatření (oddíl 5). Jak je vysvětleno ve 361. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k minulé a současné situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(320)

Komise tyto připomínky společností NLMK a Nippon Steel odmítla z následujících důvodů. Za prvé Komise netvrdila, že újma v období přezkumného šetření byla způsobena nebo pouze způsobena dovozem z dotčených zemí. Jak je uvedeno ve 330. a 331. bodě odůvodnění, Komise rovněž vzala v úvahu další faktory, které potenciálně způsobují újmu, jak byly zjištěny zúčastněnými stranami, avšak dospěla k závěru, že tyto jiné faktory jsou dočasné povahy. Za druhé, jak je obecně uvedeno v oddíle 5 níže a zejména v 361. bodě odůvodnění, vzhledem k minulé a současné situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii. Za třetí, při analýze situace výrobního odvětví Unie byly vzaty v úvahu všechny ukazatele újmy, na základě čehož dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno ve 321. bodě odůvodnění. Za čtvrté, tyto připomínky nebyly dostatečně podloženy. A konečně, Komise provedla nejen komplexní analýzu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie (oddíl 4), ale také komplexní analýzu jiných příčin újmy a toho, co by se stalo v případě neexistence opatření (oddíl 5). Jak je vysvětleno ve 361. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k minulé a současné situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k významnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii.

| (321) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak ukazují všechny hlavní ukazatele újmy ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(321)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak ukazují všechny hlavní ukazatele újmy ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ ÚJMY V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ ÚJMY V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ

| (322) | Jak je uvedeno ve 271. bodě odůvodnění, zavedení opatření v podobě tří minimálních dovozních cen významně ovlivnilo ceny dovozu do Unie. Celkově byly EPOS z Číny, Japonska, Koreje a USA dováženy za ceny rovné minimální dovozní ceně nebo vyšší a výrazně vyšší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a tedy za ceny nepůsobící újmu. Na druhé straně dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny výrazně nižší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a tedy na úrovni ceny působící újmu. Bylo zjištěno, že průměrná cena ruského dovozu byla během období přezkumného šetření o více než 20 % nižší než průměrné ceny srovnatelných výrobků výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(322)

Jak je uvedeno ve 271. bodě odůvodnění, zavedení opatření v podobě tří minimálních dovozních cen významně ovlivnilo ceny dovozu do Unie. Celkově byly EPOS z Číny, Japonska, Koreje a USA dováženy za ceny rovné minimální dovozní ceně nebo vyšší a výrazně vyšší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a tedy za ceny nepůsobící újmu. Na druhé straně dovoz z Ruska se v průměru uskutečňoval za ceny výrazně nižší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie, a tedy na úrovni ceny působící újmu. Bylo zjištěno, že průměrná cena ruského dovozu byla během období přezkumného šetření o více než 20 % nižší než průměrné ceny srovnatelných výrobků výrobního odvětví Unie.

| (323) | Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že typy EPOS pocházející z Ruska přímo nekonkurovaly typům výrobku vyráběným převážně v EU a že nízké ceny ruského dovozu odrážely jeho nižší kvalitu a jeho omezené využití. Tvrdila, že zachovávaný objem dovozu typů EPOS pocházejících z Ruska pouze reaguje na stále existující, i když klesající poptávku po typech EPOS nižší kvality. |
| --- | --- |

(323)

Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že typy EPOS pocházející z Ruska přímo nekonkurovaly typům výrobku vyráběným převážně v EU a že nízké ceny ruského dovozu odrážely jeho nižší kvalitu a jeho omezené využití. Tvrdila, že zachovávaný objem dovozu typů EPOS pocházejících z Ruska pouze reaguje na stále existující, i když klesající poptávku po typech EPOS nižší kvality.

| (324) | Tvrzení, že dovážené ruské typy EPOS přímo nekonkurovaly typům výrobku vyráběným převážně v EU, však nebylo podloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření. Za prvé, v období šetření stále existovala konkurence mezi dovozem z Ruska a typy vyráběnými výrobci v Unii, zejména dvěma ze čtyř výrobců v Unii, kteří rovněž vyráběli typy EPOS nižší kvality. Za druhé, Komise připomíná, že stanovila tři minimální dovozní ceny pro tři různé kategorie výrobků na základě maximální ztráty v jádře, což je objektivní nediskriminační kritérium, které se vztahuje na všechny jednotlivé typy výrobků EPOS, včetně výrobků dovážených z Ruska. Za třetí, dovážené ruské typy EPOS jsou součástí definice výrobku, byly prodávány a lze je stále používat na trhu Unie, i když je pravděpodobné, že vstup stupně 2 v platnost povede ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou (viz 401. bod odůvodnění) a ke snížení poptávky po typech vyráběných ruskými vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(324)

Tvrzení, že dovážené ruské typy EPOS přímo nekonkurovaly typům výrobku vyráběným převážně v EU, však nebylo podloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření. Za prvé, v období šetření stále existovala konkurence mezi dovozem z Ruska a typy vyráběnými výrobci v Unii, zejména dvěma ze čtyř výrobců v Unii, kteří rovněž vyráběli typy EPOS nižší kvality. Za druhé, Komise připomíná, že stanovila tři minimální dovozní ceny pro tři různé kategorie výrobků na základě maximální ztráty v jádře, což je objektivní nediskriminační kritérium, které se vztahuje na všechny jednotlivé typy výrobků EPOS, včetně výrobků dovážených z Ruska. Za třetí, dovážené ruské typy EPOS jsou součástí definice výrobku, byly prodávány a lze je stále používat na trhu Unie, i když je pravděpodobné, že vstup stupně 2 v platnost povede ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou (viz 401. bod odůvodnění) a ke snížení poptávky po typech vyráběných ruskými vyvážejícími výrobci.

| (325) | Pokud jde o tyto další faktory, pandemie COVID-19 vedla v posuzovaném období ke zpoždění objednávek a způsobila pokles poptávky v Unii, po němž následoval pokles prodejních cen. Pandemie COVID-19 proto také měla na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad. |
| --- | --- |

(325)

Pokud jde o tyto další faktory, pandemie COVID-19 vedla v posuzovaném období ke zpoždění objednávek a způsobila pokles poptávky v Unii, po němž následoval pokles prodejních cen. Pandemie COVID-19 proto také měla na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad.

| (326) | Kromě toho celosvětový pokles v ocelářském průmyslu způsobil pokles poptávky po oceli a spotřeby oceli v Unii během posuzovaného období, po němž následoval pokles prodejních cen. |
| --- | --- |

(326)

Kromě toho celosvětový pokles v ocelářském průmyslu způsobil pokles poptávky po oceli a spotřeby oceli v Unii během posuzovaného období, po němž následoval pokles prodejních cen.

| (327) | Rovněž prodej (objem) na vývoz výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 35 % až 38 %, a to ze 100 000 – 115 000 tun v roce 2017 na 60 000 – 75 000 tun během období přezkumného šetření. Výrobci v Unii se však stali selektivnějšími a mohli během posuzovaného období mírně zvýšit svou vývozní cenu. |
| --- | --- |

(327)

Rovněž prodej (objem) na vývoz výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 35 % až 38 %, a to ze 100 000 – 115 000 tun v roce 2017 na 60 000 – 75 000 tun během období přezkumného šetření. Výrobci v Unii se však stali selektivnějšími a mohli během posuzovaného období mírně zvýšit svou vývozní cenu.

| (328) | Zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii nebyli v důsledku zvýšených nákladů a investic dostatečně efektivní. Jedna zúčastněná strana rovněž tvrdila, že výrobcům v Unii bylo znemožněno dokončit některé plány restrukturalizace, zejména proto, že Komise zakázala spojení společností Tata Steel a ThyssenKrupp. Tato tvrzení však nebyla doložena. Kromě toho, pokud by výrobní odvětví Unie nebylo schopno tyto investice uskutečnit, nemohlo by nadále konkurovat vyvážejícím výrobcům z dotčených zemí, kteří do Unie dovážejí především typy EPOS s vyšší permeabilitou. Vedlo by to k neudržitelné situaci, která by zpochybnila přežití čtyř výrobců v Unii. Proto byly vyšší investiční náklady nezbytné k tomu, aby výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále konkurenceschopné a životaschopné. |
| --- | --- |

(328)

Zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii nebyli v důsledku zvýšených nákladů a investic dostatečně efektivní. Jedna zúčastněná strana rovněž tvrdila, že výrobcům v Unii bylo znemožněno dokončit některé plány restrukturalizace, zejména proto, že Komise zakázala spojení společností Tata Steel a ThyssenKrupp. Tato tvrzení však nebyla doložena. Kromě toho, pokud by výrobní odvětví Unie nebylo schopno tyto investice uskutečnit, nemohlo by nadále konkurovat vyvážejícím výrobcům z dotčených zemí, kteří do Unie dovážejí především typy EPOS s vyšší permeabilitou. Vedlo by to k neudržitelné situaci, která by zpochybnila přežití čtyř výrobců v Unii. Proto byly vyšší investiční náklady nezbytné k tomu, aby výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále konkurenceschopné a životaschopné.

| (329) | Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, rovněž přispěl objem dovozu z jiných třetích zemí. V tomto ohledu Komise odkázala na 275. až 281. bod odůvodnění tohoto nařízení a připomněla, že celkový dovoz z jiných třetích zemí než z dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 38 % a v období přezkumného šetření dosáhl tržního podílu 7 % až 10,5 % oproti 10,2 % až 13,5 % v roce 2017. Proto nic nenasvědčuje tomu, že by újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie zapříčinil jiný dovoz. |
| --- | --- |

(329)

Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, rovněž přispěl objem dovozu z jiných třetích zemí. V tomto ohledu Komise odkázala na 275. až 281. bod odůvodnění tohoto nařízení a připomněla, že celkový dovoz z jiných třetích zemí než z dotčených zemí se mezi rokem 2017 a obdobím přezkumného šetření snížil o 38 % a v období přezkumného šetření dosáhl tržního podílu 7 % až 10,5 % oproti 10,2 % až 13,5 % v roce 2017. Proto nic nenasvědčuje tomu, že by újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie zapříčinil jiný dovoz.

| (330) | Ostatní faktory, jak je uvedeno výše, se považují za dočasné, přičemž situace výrobního odvětví Unie se již na konci období přezkumného šetření znovu považovala za slibnější s ohledem na očekávanou vyšší poptávku po EPOS v blízké budoucnosti, jakož i na schopnost výrobního odvětví Unie vyrábět stále více typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(330)

Ostatní faktory, jak je uvedeno výše, se považují za dočasné, přičemž situace výrobního odvětví Unie se již na konci období přezkumného šetření znovu považovala za slibnější s ohledem na očekávanou vyšší poptávku po EPOS v blízké budoucnosti, jakož i na schopnost výrobního odvětví Unie vyrábět stále více typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou.

| (331) | V této souvislosti Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda bez těchto dočasných a výjimečných okolností existuje pravděpodobnost přetrvání újmy způsobené pokračujícím dumpingovým dovozem z Ruska a pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dovozem z ostatních dotčených zemí, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise zvážila tyto skutečnosti: 1) volnou kapacitu v dotčených zemích a atraktivitu trhu Unie a 2) dopad možného dovozu a úrovní cen tohoto dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(331)

V této souvislosti Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda bez těchto dočasných a výjimečných okolností existuje pravděpodobnost přetrvání újmy způsobené pokračujícím dumpingovým dovozem z Ruska a pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dovozem z ostatních dotčených zemí, pokud by opatření pozbyla platnosti. Komise zvážila tyto skutečnosti: 1) volnou kapacitu v dotčených zemích a atraktivitu trhu Unie a 2) dopad možného dovozu a úrovní cen tohoto dovozu z těchto zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

5.1.   Volná kapacita v dotčených zemích a atraktivita trhu Unie

Volná kapacita v dotčených zemích a atraktivita trhu Unie

| (332) | Jak již bylo popsáno v 82., 101., 113., 226. a 241. bodě odůvodnění, množství, která by mohli vyvážející výrobci z dotčených zemí vyvážet, jsou ve srovnání s velikostí trhu Unie značná. Volné kapacity skutečně představují více než trojnásobek celkové spotřeby v Unii (54) během období přezkumného šetření. Kromě toho mají vyvážející výrobci v Číně, Rusku a Japonsku podíl na domácím trhu ve výši 97 % až 100 %, zatímco vyvážející výrobci z USA a Koreje mají podíl na domácím trhu ve výši 83 % až 86 %. V důsledku toho není možné veškerou dostupnou volnou kapacitu vyvážejících výrobců nadále absorbovat na jejich příslušných domácích trzích, neboť tyto trhy jsou již do značné míry uspokojeny domácí výrobou vyvážejících výrobců. Kromě toho jsou čínské a americké trhy chráněny obchodními opatřeními. |
| --- | --- |

(332)

Jak již bylo popsáno v 82., 101., 113., 226. a 241. bodě odůvodnění, množství, která by mohli vyvážející výrobci z dotčených zemí vyvážet, jsou ve srovnání s velikostí trhu Unie značná. Volné kapacity skutečně představují více než trojnásobek celkové spotřeby v Unii (54) během období přezkumného šetření. Kromě toho mají vyvážející výrobci v Číně, Rusku a Japonsku podíl na domácím trhu ve výši 97 % až 100 %, zatímco vyvážející výrobci z USA a Koreje mají podíl na domácím trhu ve výši 83 % až 86 %. V důsledku toho není možné veškerou dostupnou volnou kapacitu vyvážejících výrobců nadále absorbovat na jejich příslušných domácích trzích, neboť tyto trhy jsou již do značné míry uspokojeny domácí výrobou vyvážejících výrobců. Kromě toho jsou čínské a americké trhy chráněny obchodními opatřeními.

54

| (333) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vyvážející výrobci ze všech dotčených zemí znovu zahájí na trhu Unie prodej ve velkých objemech. |
| --- | --- |

(333)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vyvážející výrobci ze všech dotčených zemí znovu zahájí na trhu Unie prodej ve velkých objemech.

5.2.   Úrovně cen dovozu z dotčených zemí, pokud by opatření pozbyla platnosti

Úrovně cen dovozu z dotčených zemí, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (334) | Jak je uvedeno ve 271. a 322. bodě odůvodnění, dovoz z Číny, Japonska, Koreje a USA se uskutečňoval na úrovni cen, která se rovnala příslušné minimální dovozní ceně nebo ji převyšovala a která byla vyšší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Dovoz z Ruska se uskutečňoval za ceny výrazně nižší, než je příslušná minimální dovozní cena (1 536 EUR/t), a proto se zdálo, že jí nebyl podstatně ovlivněn, a rovněž za ceny nižší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Komise se proto domnívala, že minimální dovozní cena má významný dopad na cenové chování vyvážejících výrobců z výše uvedených čtyř zemí a že jejich skutečné dovozní ceny by nemohly být použity jako spolehlivý ukazatel pravděpodobných budoucích cen, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(334)

Jak je uvedeno ve 271. a 322. bodě odůvodnění, dovoz z Číny, Japonska, Koreje a USA se uskutečňoval na úrovni cen, která se rovnala příslušné minimální dovozní ceně nebo ji převyšovala a která byla vyšší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Dovoz z Ruska se uskutečňoval za ceny výrazně nižší, než je příslušná minimální dovozní cena (1 536 EUR/t), a proto se zdálo, že jí nebyl podstatně ovlivněn, a rovněž za ceny nižší než prodejní cena a výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Komise se proto domnívala, že minimální dovozní cena má významný dopad na cenové chování vyvážejících výrobců z výše uvedených čtyř zemí a že jejich skutečné dovozní ceny by nemohly být použity jako spolehlivý ukazatel pravděpodobných budoucích cen, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (335) | Za těchto okolností Komise v případě EPOS z těchto čtyř zemí (Čína, Japonsko, Korea a USA) (55) zkoumala rovněž současnou cenovou politiku jejich vyvážejících výrobců na vývozních trzích třetích zemí s cílem posoudit pravděpodobné úrovně cen dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(335)

Za těchto okolností Komise v případě EPOS z těchto čtyř zemí (Čína, Japonsko, Korea a USA) (55) zkoumala rovněž současnou cenovou politiku jejich vyvážejících výrobců na vývozních trzích třetích zemí s cílem posoudit pravděpodobné úrovně cen dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

55

| (336) | Za tímto účelem stanovila Komise pro spolupracující výrobce v Číně a Japonsku pravděpodobné úrovně cen dovozu do Unie tak, že u typů výrobku s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg srovnala:






  — | minimální dovozní cenu (2 043 EUR/t) a |
| --- | --- | --- |

(336)

Za tímto účelem stanovila Komise pro spolupracující výrobce v Číně a Japonsku pravděpodobné úrovně cen dovozu do Unie tak, že u typů výrobku s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg srovnala:

—

minimální dovozní cenu (2 043 EUR/t) a

| — | odpovídající vážené průměrné prodejní ceny stejné kategorie výrobků vyráběných těmito spolupracujícími výrobci v Číně a Japonsku a prodávaných do zbytku světa, stanovené na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o případný rozdíl v nákladech na dopravu u prodeje na vývoz z Japonska do Unie na jedné straně, a z Japonska do třetích zemí na straně druhé. Komise použila tabulky týkající se prodeje na vývoz odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, které předložili dva japonští vyvážející výrobci a jejich dva obchodníci ve spojení a jediný spolupracující vyvážející čínský výrobce, pro výpočet vážených průměrných prodejních cen účtovaných jejich odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jimž prodávají ve zbytku světa. Aby se zohlednil případný rozdíl v nákladech na dopravu při vývozu do třetích zemí ve srovnání s vývozem do Unie, přičetla Komise 65 EUR za tunu k odpovídajícím váženým průměrným prodejním cenám pro stejnou kategorii výrobků, které vyrábějí tito spolupracující výrobci v Číně a Japonsku. Toto zvýšení o 65 EUR za tunu se považuje za konzervativní, neboť hlavní třetí trhy japonských a čínských vyvážejících výrobců (například Indie, Thajsko a Tchaj-wan) se celkově nacházejí blíže Japonsku než Unii. |
| --- | --- |

—

odpovídající vážené průměrné prodejní ceny stejné kategorie výrobků vyráběných těmito spolupracujícími výrobci v Číně a Japonsku a prodávaných do zbytku světa, stanovené na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o případný rozdíl v nákladech na dopravu u prodeje na vývoz z Japonska do Unie na jedné straně, a z Japonska do třetích zemí na straně druhé. Komise použila tabulky týkající se prodeje na vývoz odběratelům ve třetích zemích, kteří nejsou ve spojení, které předložili dva japonští vyvážející výrobci a jejich dva obchodníci ve spojení a jediný spolupracující vyvážející čínský výrobce, pro výpočet vážených průměrných prodejních cen účtovaných jejich odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jimž prodávají ve zbytku světa. Aby se zohlednil případný rozdíl v nákladech na dopravu při vývozu do třetích zemí ve srovnání s vývozem do Unie, přičetla Komise 65 EUR za tunu k odpovídajícím váženým průměrným prodejním cenám pro stejnou kategorii výrobků, které vyrábějí tito spolupracující výrobci v Číně a Japonsku. Toto zvýšení o 65 EUR za tunu se považuje za konzervativní, neboť hlavní třetí trhy japonských a čínských vyvážejících výrobců (například Indie, Thajsko a Tchaj-wan) se celkově nacházejí blíže Japonsku než Unii.

| (337) | Na tomto základě bylo zjištěno, že japonští a čínští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy třetích zemí za ceny, které byly přibližně o 10 % nižší než odpovídající minimální dovozní cena. |
| --- | --- |

(337)

Na tomto základě bylo zjištěno, že japonští a čínští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy třetích zemí za ceny, které byly přibližně o 10 % nižší než odpovídající minimální dovozní cena.

| (338) | Kromě toho Komise porovnala vážené průměrné prodejní ceny v Unii pro nejkvalitnější typy EPOS (typy EPOS s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg, které představují většinu dovozu – ve srovnání s ostatními dvěma různými kategoriemi výrobků EPOS, jak je vysvětleno ve 2. bodě odůvodnění – od spolupracujících čínských a japonských vyvážejících výrobců na trhu Unie) s odpovídajícími váženými průměrnými prodejními cenami pro stejnou kategorii výrobků vyráběných těmito spolupracujícími výrobci v Číně a Japonsku a prodávaných do zbytku světa, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnými úpravami o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(338)

Kromě toho Komise porovnala vážené průměrné prodejní ceny v Unii pro nejkvalitnější typy EPOS (typy EPOS s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg, které představují většinu dovozu – ve srovnání s ostatními dvěma různými kategoriemi výrobků EPOS, jak je vysvětleno ve 2. bodě odůvodnění – od spolupracujících čínských a japonských vyvážejících výrobců na trhu Unie) s odpovídajícími váženými průměrnými prodejními cenami pro stejnou kategorii výrobků vyráběných těmito spolupracujícími výrobci v Číně a Japonsku a prodávaných do zbytku světa, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnými úpravami o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (339) | Bylo zjištěno, že čínští a japonští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy ve třetích zemích za ceny, které byly přibližně o 3 % vyšší než odpovídající prodejní ceny výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(339)

Bylo zjištěno, že čínští a japonští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy ve třetích zemích za ceny, které byly přibližně o 3 % vyšší než odpovídající prodejní ceny výrobců v Unii.

| (340) | V této souvislosti je však třeba připomenout, že výrobci v Unii již během celého posuzovaného období prodávali pod úrovní svých výrobních nákladů (viz tabulka 9, 300. bod odůvodnění), což vedlo k významným ztrátám a již během období přezkumného šetření k újmě. Podobné ceny japonských a čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie, jaké uplatňují na svých třetích trzích pro své nejkvalitnější typy EPOS, by dále zhoršily újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(340)

V této souvislosti je však třeba připomenout, že výrobci v Unii již během celého posuzovaného období prodávali pod úrovní svých výrobních nákladů (viz tabulka 9, 300. bod odůvodnění), což vedlo k významným ztrátám a již během období přezkumného šetření k újmě. Podobné ceny japonských a čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie, jaké uplatňují na svých třetích trzích pro své nejkvalitnější typy EPOS, by dále zhoršily újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (341) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že analýza pravděpodobných úrovní cen dovozu EPOS z Japonska v případě neexistence opatření, kterou provedla Komise, je nepodložená. Za prvé, dovozní cena z Japonska byla soustavně a výrazně vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena, a proto by Komise měla doložit důvody, proč by skutečné dovozní ceny z Japonska nemohly být použity ke stanovení pravděpodobných cen, které by Japonsko účtovalo, pokud by opatření pozbyla platnosti. Rovněž požádala Komisi, aby odůvodnila své srovnání vývozních cen Japonska na trhy třetích zemí se svými příslušnými minimálními dovozními cenami a vývozními cenami do Unie. Společnost Nippon Steel dále tvrdila, že její prodejní ceny do Indie byly při srovnání jejího prodeje odpovídajících typů výrobku do Indie a Unie vyšší než v Unii. |
| --- | --- |

(341)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že analýza pravděpodobných úrovní cen dovozu EPOS z Japonska v případě neexistence opatření, kterou provedla Komise, je nepodložená. Za prvé, dovozní cena z Japonska byla soustavně a výrazně vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena, a proto by Komise měla doložit důvody, proč by skutečné dovozní ceny z Japonska nemohly být použity ke stanovení pravděpodobných cen, které by Japonsko účtovalo, pokud by opatření pozbyla platnosti. Rovněž požádala Komisi, aby odůvodnila své srovnání vývozních cen Japonska na trhy třetích zemí se svými příslušnými minimálními dovozními cenami a vývozními cenami do Unie. Společnost Nippon Steel dále tvrdila, že její prodejní ceny do Indie byly při srovnání jejího prodeje odpovídajících typů výrobku do Indie a Unie vyšší než v Unii.

| (342) | Komise uznala, že ceny dovozu z Japonska do Unie byly během období přezkumného šetření trvale vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena, jak je uvedeno v tabulce 4 ve 267. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(342)

Komise uznala, že ceny dovozu z Japonska do Unie byly během období přezkumného šetření trvale vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena, jak je uvedeno v tabulce 4 ve 267. bodě odůvodnění.

| (343) | Komise nicméně odmítla tvrzení společnosti Nippon Steel, že ke stanovení pravděpodobných cen, které by Japonsko účtovalo, pokud by opatření pozbyla platnosti, měla použít skutečné dovozní ceny Japonska do Unie. Jak je vysvětleno ve 334. bodě odůvodnění, minimální dovozní cena měla významný dopad na cenové chování vyvážejících výrobců ze čtyř dotčených zemí, včetně Japonska, kteří vyváželi převážně vysoce kvalitní typy EPOS, a proto by jejich dovozní ceny do Unie nemohly být použity jako spolehlivý ukazatel pravděpodobných budoucích cen, pokud by opatření pozbyla platnosti. V případě Japonska to dokládá skutečnost, že jeho vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru výrazně nižší než ceny do Unie. |
| --- | --- |

(343)

Komise nicméně odmítla tvrzení společnosti Nippon Steel, že ke stanovení pravděpodobných cen, které by Japonsko účtovalo, pokud by opatření pozbyla platnosti, měla použít skutečné dovozní ceny Japonska do Unie. Jak je vysvětleno ve 334. bodě odůvodnění, minimální dovozní cena měla významný dopad na cenové chování vyvážejících výrobců ze čtyř dotčených zemí, včetně Japonska, kteří vyváželi převážně vysoce kvalitní typy EPOS, a proto by jejich dovozní ceny do Unie nemohly být použity jako spolehlivý ukazatel pravděpodobných budoucích cen, pokud by opatření pozbyla platnosti. V případě Japonska to dokládá skutečnost, že jeho vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru výrazně nižší než ceny do Unie.

| (344) | Pokud jde o odůvodnění srovnání vývozních cen Japonska na trhy třetích zemí s příslušnými minimálními dovozními cenami a jeho vývozními cenami do Unie, Komise vysvětlila svůj přístup a důvody pro toto srovnání ve 336. bodě odůvodnění výše. Kromě toho tvrzení, že prodejní ceny společnosti Nippon Steel byly v Indii vyšší než prodejní ceny do Unie, je chybné, neboť údaje o prodeji byly založeny na transakcích mezi společností Nippon Steel a jejími indickými a evropskými obchodníky, kteří jsou s ní ve spojení, což se nepovažuje za spolehlivý základ pro jakékoli srovnání za účelem vyvození závěrů o konečné cenové úrovni pro její první nezávislé odběratele. Navíc v případě dvou japonských vyvážejících výrobců je třeba poznamenat, že srovnání minimální dovozní ceny a japonských průměrných prodejních cen do třetích zemí, jak je popsáno ve 336. bodě odůvodnění, vycházelo z informací poskytnutých oběma japonskými vyvážejícími výrobci a vztahovalo se na veškerý jejich prodej na vývoz do všech jejich třetích zemí odběratelům, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(344)

Pokud jde o odůvodnění srovnání vývozních cen Japonska na trhy třetích zemí s příslušnými minimálními dovozními cenami a jeho vývozními cenami do Unie, Komise vysvětlila svůj přístup a důvody pro toto srovnání ve 336. bodě odůvodnění výše. Kromě toho tvrzení, že prodejní ceny společnosti Nippon Steel byly v Indii vyšší než prodejní ceny do Unie, je chybné, neboť údaje o prodeji byly založeny na transakcích mezi společností Nippon Steel a jejími indickými a evropskými obchodníky, kteří jsou s ní ve spojení, což se nepovažuje za spolehlivý základ pro jakékoli srovnání za účelem vyvození závěrů o konečné cenové úrovni pro její první nezávislé odběratele. Navíc v případě dvou japonských vyvážejících výrobců je třeba poznamenat, že srovnání minimální dovozní ceny a japonských průměrných prodejních cen do třetích zemí, jak je popsáno ve 336. bodě odůvodnění, vycházelo z informací poskytnutých oběma japonskými vyvážejícími výrobci a vztahovalo se na veškerý jejich prodej na vývoz do všech jejich třetích zemí odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

| (345) | Vzhledem k tomu, že výrobci z Koreje a USA nespolupracovali, byla pravděpodobná úroveň cen pro Unii odhadnuta srovnáním současných vývozních cen z Koreje a USA do třetích zemí, a to na základě příslušných dovozních statistik pro jednotlivé země v databázi GTA a průměrné minimální dovozní ceny. |
| --- | --- |

(345)

Vzhledem k tomu, že výrobci z Koreje a USA nespolupracovali, byla pravděpodobná úroveň cen pro Unii odhadnuta srovnáním současných vývozních cen z Koreje a USA do třetích zemí, a to na základě příslušných dovozních statistik pro jednotlivé země v databázi GTA a průměrné minimální dovozní ceny.

| (346) | Bylo zjištěno, že u nespolupracujících výrobců z Koreje a USA byly jejich vývozní ceny do třetích zemí ve srovnání s průměrnou minimální dovozní cenou o 20 % a 15 % nižší. V případě, že by byly tyto vývozní ceny USA a Koreje porovnány s nejvyšší úrovní minimální dovozní ceny, která je možná přesnější, jelikož většina vývozu těchto zemí sestává z výrobků EPOS s vyšší permeabilitou, byly by tyto procentní podíly dokonce podstatně vyšší. |
| --- | --- |

(346)

Bylo zjištěno, že u nespolupracujících výrobců z Koreje a USA byly jejich vývozní ceny do třetích zemí ve srovnání s průměrnou minimální dovozní cenou o 20 % a 15 % nižší. V případě, že by byly tyto vývozní ceny USA a Koreje porovnány s nejvyšší úrovní minimální dovozní ceny, která je možná přesnější, jelikož většina vývozu těchto zemí sestává z výrobků EPOS s vyšší permeabilitou, byly by tyto procentní podíly dokonce podstatně vyšší.

| (347) | Kromě toho Komise porovnala vážené průměrné prodejní ceny v Unii pro typy EPOS s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg s odpovídajícími korejskými a americkými vývozními cenami do třetích zemí, a to na základě příslušných dovozních statistik pro jednotlivé země v databázi GTA a na základě předpokladu, že většina dovozu z Koreje a USA sestává z výrobků EPOS s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(347)

Kromě toho Komise porovnala vážené průměrné prodejní ceny v Unii pro typy EPOS s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg s odpovídajícími korejskými a americkými vývozními cenami do třetích zemí, a to na základě příslušných dovozních statistik pro jednotlivé země v databázi GTA a na základě předpokladu, že většina dovozu z Koreje a USA sestává z výrobků EPOS s vyšší permeabilitou.

| (348) | Bylo zjištěno, že ve srovnání s prodejními cenami výrobců v Unii byly vývozní ceny z Koreje do třetích zemí nižší o 22 % a vývozní ceny z USA do třetích zemí o 14 %. Jak již bylo uvedeno ve 340. bodě odůvodnění, jelikož výrobci v Unii již prodávali pod výrobními náklady, podobné ceny vyvážejících výrobců z Koreje a USA by dále zhoršily újmu způsobovanou výrobnímu odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(348)

Bylo zjištěno, že ve srovnání s prodejními cenami výrobců v Unii byly vývozní ceny z Koreje do třetích zemí nižší o 22 % a vývozní ceny z USA do třetích zemí o 14 %. Jak již bylo uvedeno ve 340. bodě odůvodnění, jelikož výrobci v Unii již prodávali pod výrobními náklady, podobné ceny vyvážejících výrobců z Koreje a USA by dále zhoršily újmu způsobovanou výrobnímu odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (349) | S ohledem na tyto úrovně cen vývozu ze čtyř dotčených zemí do třetích zemí a na skutečnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie proto Komise považovala za pravděpodobné, že by vyvážející výrobci ze čtyř dotčených zemí v případě neexistence antidumpingových opatření začali vyvážet do Unie za ceny podobné úrovně, jaké uplatňují na svých trzích ve třetích zemích, a minimálně za ceny nižší než příslušné úrovně minimální dovozní ceny, tj. za ceny působící újmu. |
| --- | --- |

(349)

S ohledem na tyto úrovně cen vývozu ze čtyř dotčených zemí do třetích zemí a na skutečnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie proto Komise považovala za pravděpodobné, že by vyvážející výrobci ze čtyř dotčených zemí v případě neexistence antidumpingových opatření začali vyvážet do Unie za ceny podobné úrovně, jaké uplatňují na svých trzích ve třetích zemích, a minimálně za ceny nižší než příslušné úrovně minimální dovozní ceny, tj. za ceny působící újmu.

| (350) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz do Unie ze všech dotčených zemí by se uskutečňoval na úrovních cen působících újmu. Tento dovoz by v případě Ruska nadále působil újmu a v případě ostatních dotčených zemí by vedl k obnovení újmy. |
| --- | --- |

(350)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz do Unie ze všech dotčených zemí by se uskutečňoval na úrovních cen působících újmu. Tento dovoz by v případě Ruska nadále působil újmu a v případě ostatních dotčených zemí by vedl k obnovení újmy.

5.3.   Dopad potenciálního dovozu z dotčených zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

Dopad potenciálního dovozu z dotčených zemí na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

| (351) | Komise posoudila možný dopad dovozu z dotčených zemí na finanční situaci výrobního odvětví Unie namodelováním dvou možných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to:






  — | že dotčené země by do Unie vyvážely stejná množství jako před uložením opatření (tj. vývoz v rozmezí od 139 000 tun do 154 000 tun (56) během období původního šetření od 1. července 2013 do 30. června 2014) a že spotřeba v Unii by zůstala stejná jako během období přezkumného šetření (tj. 265 000 – 280 000 tun) (první scénář), |
| --- | --- | --- |

(351)

Komise posoudila možný dopad dovozu z dotčených zemí na finanční situaci výrobního odvětví Unie namodelováním dvou možných scénářů, pokud by opatření pozbyla platnosti, a to:

—

že dotčené země by do Unie vyvážely stejná množství jako před uložením opatření (tj. vývoz v rozmezí od 139 000 tun do 154 000 tun (56) během období původního šetření od 1. července 2013 do 30. června 2014) a že spotřeba v Unii by zůstala stejná jako během období přezkumného šetření (tj. 265 000 – 280 000 tun) (první scénář),

56

| — | pokles cen na trhu Unie v důsledku zvýšené konkurence o 5 % a 10 %, přičemž všechny ostatní okolnosti by byly stejné (druhý scénář). |
| --- | --- |

—

pokles cen na trhu Unie v důsledku zvýšené konkurence o 5 % a 10 %, přičemž všechny ostatní okolnosti by byly stejné (druhý scénář).

| (352) | V prvním scénáři Komise rovněž předpokládala, že 100 % celkového dovozu z dotčených zemí by ovlivnilo výrobní odvětví Unie a neovlivnilo dovoz z jiných třetích zemí, jelikož tržní podíl posledně jmenovaných zemí je zanedbatelný. Komise dále předpokládala, že výrobní odvětví Unie bude mít stejné prodejní ceny jako během období přezkumného šetření, protože je již ztrátové. |
| --- | --- |

(352)

V prvním scénáři Komise rovněž předpokládala, že 100 % celkového dovozu z dotčených zemí by ovlivnilo výrobní odvětví Unie a neovlivnilo dovoz z jiných třetích zemí, jelikož tržní podíl posledně jmenovaných zemí je zanedbatelný. Komise dále předpokládala, že výrobní odvětví Unie bude mít stejné prodejní ceny jako během období přezkumného šetření, protože je již ztrátové.

| (353) | Výsledek této simulace podle prvního scénáře ukazuje, že nárůst dovozu z dotčených zemí by byl na úkor výrobního odvětví Unie. Přišlo by o objem prodeje a podíl na trhu Unie, což by vedlo k dalšímu poklesu jeho výroby a vyšším fixním nákladům na každou vyrobenou tunu výrobku, který je předmětem přezkumu. To by mělo dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví. Ztráty vzniklé výrobnímu odvětví Unie by se tak dále zvýšily z –18,6 % na ještě neudržitelnější úroveň –22,6 %. |
| --- | --- |

(353)

Výsledek této simulace podle prvního scénáře ukazuje, že nárůst dovozu z dotčených zemí by byl na úkor výrobního odvětví Unie. Přišlo by o objem prodeje a podíl na trhu Unie, což by vedlo k dalšímu poklesu jeho výroby a vyšším fixním nákladům na každou vyrobenou tunu výrobku, který je předmětem přezkumu. To by mělo dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví. Ztráty vzniklé výrobnímu odvětví Unie by se tak dále zvýšily z –18,6 % na ještě neudržitelnější úroveň –22,6 %.

| (354) | Ve druhém scénáři bylo zjištěno, že dopad snížení cen o 5 % by byl potenciálně ještě více poškozující. V případě poklesu cen v Unii o 5 % (1 356 EUR/t) v důsledku zvýšeného cenového tlaku dovozu z dotčených zemí by ztráty klesly ještě více, a to na –29 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. z 1 427 EUR/t na 1 285 EUR/t, by ztráty dosáhly –37 %. |
| --- | --- |

(354)

Ve druhém scénáři bylo zjištěno, že dopad snížení cen o 5 % by byl potenciálně ještě více poškozující. V případě poklesu cen v Unii o 5 % (1 356 EUR/t) v důsledku zvýšeného cenového tlaku dovozu z dotčených zemí by ztráty klesly ještě více, a to na –29 %. V případě poklesu cen v Unii o 10 %, tj. z 1 427 EUR/t na 1 285 EUR/t, by ztráty dosáhly –37 %.

| (355) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by na trhu nastala kombinace prvního a druhého scénáře. To by mělo za následek ještě vyšší neudržitelné ztráty pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(355)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, je ve skutečnosti velmi pravděpodobné, že by na trhu nastala kombinace prvního a druhého scénáře. To by mělo za následek ještě vyšší neudržitelné ztráty pro výrobní odvětví Unie.

| (356) | Po poskytnutí informací japonská vláda rovněž tvrdila, že Japonsko by mělo být vyloučeno z oblasti působnosti antidumpingových opatření, neboť japonské výrobky nepůsobí újmu ani neohrožují výrobní odvětví Unie, a to z následujících důvodů. Za prvé, vyrábí určité typy výjimečné kvality, které jsou používány konkrétními uživateli v Unii a jsou pro ně stále více důležité. Za druhé, skutečnost, že japonské vývozní ceny do Unie jsou výrazně vyšší než minimální dovozní cena, dokládá, že pokud by byla stávající antidumpingová opatření pro Japonsko zrušena, nevedlo by to ke snížení dovozních cen. |
| --- | --- |

(356)

Po poskytnutí informací japonská vláda rovněž tvrdila, že Japonsko by mělo být vyloučeno z oblasti působnosti antidumpingových opatření, neboť japonské výrobky nepůsobí újmu ani neohrožují výrobní odvětví Unie, a to z následujících důvodů. Za prvé, vyrábí určité typy výjimečné kvality, které jsou používány konkrétními uživateli v Unii a jsou pro ně stále více důležité. Za druhé, skutečnost, že japonské vývozní ceny do Unie jsou výrazně vyšší než minimální dovozní cena, dokládá, že pokud by byla stávající antidumpingová opatření pro Japonsko zrušena, nevedlo by to ke snížení dovozních cen.

| (357) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel opět tvrdila, podobně jako japonská vláda, že antidumpingová opatření by neměla být pro Japonsko zachována, protože to je Čína, která představuje významnou hrozbu pro výrobní odvětví Unie, a nikoli Japonsko vzhledem ke své relativně nízké volné kapacitě ve srovnání s Čínou. Ceny, které japonští vyvážející výrobci účtují na trhu Unie, jsou nejvyšší na světě a jsou vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena. Za třetí, japonské vývozní ceny soutěží s ostatními výrobci, včetně výrobního odvětví Unie, na úrovni spravedlivých cen. |
| --- | --- |

(357)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel opět tvrdila, podobně jako japonská vláda, že antidumpingová opatření by neměla být pro Japonsko zachována, protože to je Čína, která představuje významnou hrozbu pro výrobní odvětví Unie, a nikoli Japonsko vzhledem ke své relativně nízké volné kapacitě ve srovnání s Čínou. Ceny, které japonští vyvážející výrobci účtují na trhu Unie, jsou nejvyšší na světě a jsou vyšší než nejvyšší minimální dovozní cena. Za třetí, japonské vývozní ceny soutěží s ostatními výrobci, včetně výrobního odvětví Unie, na úrovni spravedlivých cen.

| (358) | Komise uznala, že japonští vyvážející výrobci vyrábějí typy výrobků vysoké kvality, jak je uvedeno ve 381. bodě odůvodnění. Na druhé straně, jak je uvedeno ve 337. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že japonští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy ve třetích zemích za ceny, které byly přibližně o 10 % nižší než odpovídající minimální dovozní cena pro tyto konkrétní typy vysoké kvality. Na tomto základě Komise trvala na tom, že je pravděpodobné, že při neexistenci opatření dojde k významnému nárůstu dumpingového dovozu ze všech dotčených zemí, včetně Japonska, a to za nižší ceny působící újmu. Komise se proto domnívala, že neexistuje žádný důvod pro vyloučení Japonska z rozsahu šetření. |
| --- | --- |

(358)

Komise uznala, že japonští vyvážející výrobci vyrábějí typy výrobků vysoké kvality, jak je uvedeno ve 381. bodě odůvodnění. Na druhé straně, jak je uvedeno ve 337. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že japonští vyvážející výrobci vyváželi na své hlavní vývozní trhy ve třetích zemích za ceny, které byly přibližně o 10 % nižší než odpovídající minimální dovozní cena pro tyto konkrétní typy vysoké kvality. Na tomto základě Komise trvala na tom, že je pravděpodobné, že při neexistenci opatření dojde k významnému nárůstu dumpingového dovozu ze všech dotčených zemí, včetně Japonska, a to za nižší ceny působící újmu. Komise se proto domnívala, že neexistuje žádný důvod pro vyloučení Japonska z rozsahu šetření.

| (359) | Kromě toho, jak je vysvětleno v příslušných oddílech výše, Komise bez ohledu na volnou kapacitu určenou pro Čínu zjistila, že:






  — | japonští vyvážející výrobci vyváželi EPOS do EU za dumpingové ceny (71. bod odůvodnění výše), |
| --- | --- | --- |

(359)

Kromě toho, jak je vysvětleno v příslušných oddílech výše, Komise bez ohledu na volnou kapacitu určenou pro Čínu zjistila, že:

—

japonští vyvážející výrobci vyváželi EPOS do EU za dumpingové ceny (71. bod odůvodnění výše),

| — | v Japonsku existuje značná volná kapacita pro EPOS (74. bod odůvodnění výše) a |
| --- | --- |

—

v Japonsku existuje značná volná kapacita pro EPOS (74. bod odůvodnění výše) a

| — | trh EU je pro japonské vyvážející výrobce atraktivní (81. až 90. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

—

trh EU je pro japonské vyvážející výrobce atraktivní (81. až 90. bod odůvodnění výše).

| (360) | S ohledem na výše uvedené úvahy Komise i toto tvrzení společnosti Nippon Steel zamítla. |
| --- | --- |

(360)

S ohledem na výše uvedené úvahy Komise i toto tvrzení společnosti Nippon Steel zamítla.

5.4.   Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo obnovení újmy

Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo obnovení újmy

| (361) | Na tomto základě a s ohledem na dřívější a současnou situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k výraznému zvýšení dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii. Komise proto dospěla k závěru, že bez ohledu na to, zda v období přezkumného šetření existovala nebo neexistovala dostatečná příčinná souvislost, pokud jde o ruský dovoz, ve vztahu k dotčeným zemím by se obnovila původně zjištěná újma. |
| --- | --- |

(361)

Na tomto základě a s ohledem na dřívější a současnou situaci, která výrobnímu odvětví Unie působí újmu, by neexistence opatření se vší pravděpodobností vedla k výraznému zvýšení dumpingového dovozu z dotčených zemí za ceny působící újmu, což by vedlo k ještě vyšším ztrátám pro výrobce v Unii. Komise proto dospěla k závěru, že bez ohledu na to, zda v období přezkumného šetření existovala nebo neexistovala dostatečná příčinná souvislost, pokud jde o ruský dovoz, ve vztahu k dotčeným zemím by se obnovila původně zjištěná újma.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (362) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a zájmů veřejné politiky, pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (57) (dále jen „směrnice o ekodesignu“) a v jejích nařízeních týkajících se konkrétních výrobků. V souladu s čl. 21 odst. 1 třetí větou základního nařízení se přihlíželo zejména k nutnosti chránit výrobní odvětví před negativními účinky dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(362)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, uživatelů a zájmů veřejné politiky, pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (57) (dále jen „směrnice o ekodesignu“) a v jejích nařízeních týkajících se konkrétních výrobků. V souladu s čl. 21 odst. 1 třetí větou základního nařízení se přihlíželo zejména k nutnosti chránit výrobní odvětví před negativními účinky dumpingu působícího újmu.

57

| (363) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(363)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (364) | Výrobní odvětví Unie se nachází ve čtyřech členských státech (Francie, Německo, Česká republika a Polsko) a v souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, přímo zaměstnává více než 2 200 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(364)

Výrobní odvětví Unie se nachází ve čtyřech členských státech (Francie, Německo, Česká republika a Polsko) a v souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, přímo zaměstnává více než 2 200 zaměstnanců.

| (365) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že opatření by měla být zrušena, jelikož výrobci v Unii již nejsou vystaveni žádné újmě. Například tvrdily, že výrobci v Unii zvýšili na trhu Unie prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, a od roku 2017 byli schopni zvětšit svůj podíl na trhu Unie o 3 %. Tvrdilo se rovněž, že výrobní odvětví Unie si od roku 2017 udržovalo stabilní výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity a úroveň zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie bylo rovněž schopno investovat značné částky, což je údajně spíše známkou toho, že výrobní odvětví má důvěru v budoucnost svého trhu. |
| --- | --- |

(365)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že opatření by měla být zrušena, jelikož výrobci v Unii již nejsou vystaveni žádné újmě. Například tvrdily, že výrobci v Unii zvýšili na trhu Unie prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, a od roku 2017 byli schopni zvětšit svůj podíl na trhu Unie o 3 %. Tvrdilo se rovněž, že výrobní odvětví Unie si od roku 2017 udržovalo stabilní výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity a úroveň zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie bylo rovněž schopno investovat značné částky, což je údajně spíše známkou toho, že výrobní odvětví má důvěru v budoucnost svého trhu.

| (366) | Jak je uvedeno ve 315. bodě odůvodnění a bodech odůvodnění po něm následujících, během období přezkumného šetření utrpěli výrobci v Unii ztráty ve výši –18,6 %. Kromě toho se objem prodeje na trhu Unie během posuzovaného období snížil o 4 % ve spojení s mírným poklesem jednotkových prodejních cen o 2 %. Výroba se navíc snížila o 15 % a využití výrobní kapacity kleslo o 10 %. Komise proto ve 321. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(366)

Jak je uvedeno ve 315. bodě odůvodnění a bodech odůvodnění po něm následujících, během období přezkumného šetření utrpěli výrobci v Unii ztráty ve výši –18,6 %. Kromě toho se objem prodeje na trhu Unie během posuzovaného období snížil o 4 % ve spojení s mírným poklesem jednotkových prodejních cen o 2 %. Výroba se navíc snížila o 15 % a využití výrobní kapacity kleslo o 10 %. Komise proto ve 321. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.

| (367) | Komise dále zjistila, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje velká pravděpodobnost přetrvání újmy původně způsobené dovozem z těchto zemí. Příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí by vedl k větší nekalé hospodářské soutěži vůči výrobnímu odvětví Unie a způsobil by výrobnímu odvětví Unie další újmu. To by zhoršilo hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, kterému je již působena újma a je velmi zranitelné, a ohrozilo by to jeho životaschopnost. |
| --- | --- |

(367)

Komise dále zjistila, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje velká pravděpodobnost přetrvání újmy původně způsobené dovozem z těchto zemí. Příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí by vedl k větší nekalé hospodářské soutěži vůči výrobnímu odvětví Unie a způsobil by výrobnímu odvětví Unie další újmu. To by zhoršilo hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, kterému je již působena újma a je velmi zranitelné, a ohrozilo by to jeho životaschopnost.

| (368) | Komise tak dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(368)

Komise tak dospěla k závěru, že by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření zůstala nadále v platnosti.

6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (369) | Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení. Přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, a spolupracoval při tomto šetření tím, že poskytl odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(369)

Komise se obrátila na všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení. Přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, a spolupracoval při tomto šetření tím, že poskytl odpověď na dotazník.

| (370) | Komise proto nemá k dispozici dostatečné informace, aby dospěla k závěru, že zachování opatření by poškodilo zájmy dovozců. Je tomu spíše naopak, protože dovoz z dotčených zemí v důsledku opatření nikdy neustal, ale pokračoval ve významných objemech. |
| --- | --- |

(370)

Komise proto nemá k dispozici dostatečné informace, aby dospěla k závěru, že zachování opatření by poškodilo zájmy dovozců. Je tomu spíše naopak, protože dovoz z dotčených zemí v důsledku opatření nikdy neustal, ale pokračoval ve významných objemech.

6.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

6.3.1.   Úvod

Úvod

| (371) | Přihlásilo se sedm uživatelů, kteří vyjádřili ochotu účastnit se šetření. Pouze čtyři z nich však při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli vyplněné odpovědi na dotazník ve veřejně přístupné i citlivé verzi. |
| --- | --- |

(371)

Přihlásilo se sedm uživatelů, kteří vyjádřili ochotu účastnit se šetření. Pouze čtyři z nich však při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli vyplněné odpovědi na dotazník ve veřejně přístupné i citlivé verzi.

| (372) | Mezi čtyři uživatele, kteří plně spolupracovali, patřil jeden z největších uživatelů na trhu Unie, zatímco ostatní tři uživatelé byli relativně malí, pokud jde o zaměstnanost a obrat. |
| --- | --- |

(372)

Mezi čtyři uživatele, kteří plně spolupracovali, patřil jeden z největších uživatelů na trhu Unie, zatímco ostatní tři uživatelé byli relativně malí, pokud jde o zaměstnanost a obrat.

| (373) | Přihlásila se rovněž následující tři sdružení uživatelů, která Komisi poskytla informace o zájmu Unie:






  — | Evropské sdružení odvětví elektroenergetických přenosových a distribučních zařízení a služeb (dále jen „T&D Europe“). Toto sdružení zastupuje zájmy evropských výrobců zařízení a služeb pro přenos a distribuci elektřiny, |
| --- | --- | --- |

(373)

Přihlásila se rovněž následující tři sdružení uživatelů, která Komisi poskytla informace o zájmu Unie:

—

Evropské sdružení odvětví elektroenergetických přenosových a distribučních zařízení a služeb (dále jen „T&D Europe“). Toto sdružení zastupuje zájmy evropských výrobců zařízení a služeb pro přenos a distribuci elektřiny,

| — | ZVEI, německé Sdružení výrobců elektrických a elektronických zařízení, rovněž člen sdružení T&D Europe, zastupující zájmy svých německých členů, zejména výrobců transformátorů, |
| --- | --- |

—

ZVEI, německé Sdružení výrobců elektrických a elektronických zařízení, rovněž člen sdružení T&D Europe, zastupující zájmy svých německých členů, zejména výrobců transformátorů,

| — | WindEurope, průmyslové sdružení pro větrnou energii v Evropě, které zastupuje více než 400 členských organizací. Kromě výrobců větrných turbín patří mezi jeho členy také dodavatelé součástí, výzkumné ústavy, vnitrostátní sdružení v oblasti větrné energie a obnovitelných zdrojů energie, developeři, dodavatelé, poskytovatelé elektřiny, finanční a pojišťovací společnosti a poradci. |
| --- | --- |

—

WindEurope, průmyslové sdružení pro větrnou energii v Evropě, které zastupuje více než 400 členských organizací. Kromě výrobců větrných turbín patří mezi jeho členy také dodavatelé součástí, výzkumné ústavy, vnitrostátní sdružení v oblasti větrné energie a obnovitelných zdrojů energie, developeři, dodavatelé, poskytovatelé elektřiny, finanční a pojišťovací společnosti a poradci.

| (374) | Komise uznala, že odvětví transformátorů je důležitým odvětvím na trhu Unie. Sdružení T&D Europe uvedlo, že obrat trhu Unie s transformátory činí přibližně 3,7 miliardy EUR, z čehož asi 10 % tvoří dovoz. Výroba transformátorů v EU dosahuje hodnoty přibližně 4,7 miliardy EUR, čímž se EU stává čistým vývozcem transformátorů. Sdružení T&D Europe rovněž uvedlo, že odvětví transformátorů je v EU tvořeno stovkami podniků a zaměstnává více než 30 000 osob v EU, včetně subdodavatelů a dalších odvětví, která mají z odvětví transformátorů v EU prospěch. Pokud jde o navazující odvětví, sdružení WindEurope uvedlo, že evropské odvětví větrné energie v roce 2019 zajistilo více než 160 000 přímých pracovních míst a podpořilo dalších 140 000 nepřímých pracovních míst. Ruský výrobce (dále jen „NLMK“) ve svém podání ze dne 11. prosince 2020 předložil podobné připomínky a tvrdil, že vzhledem k významu odvětví transformátorů by měl převážit zájem uživatelů. |
| --- | --- |

(374)

Komise uznala, že odvětví transformátorů je důležitým odvětvím na trhu Unie. Sdružení T&D Europe uvedlo, že obrat trhu Unie s transformátory činí přibližně 3,7 miliardy EUR, z čehož asi 10 % tvoří dovoz. Výroba transformátorů v EU dosahuje hodnoty přibližně 4,7 miliardy EUR, čímž se EU stává čistým vývozcem transformátorů. Sdružení T&D Europe rovněž uvedlo, že odvětví transformátorů je v EU tvořeno stovkami podniků a zaměstnává více než 30 000 osob v EU, včetně subdodavatelů a dalších odvětví, která mají z odvětví transformátorů v EU prospěch. Pokud jde o navazující odvětví, sdružení WindEurope uvedlo, že evropské odvětví větrné energie v roce 2019 zajistilo více než 160 000 přímých pracovních míst a podpořilo dalších 140 000 nepřímých pracovních míst. Ruský výrobce (dále jen „NLMK“) ve svém podání ze dne 11. prosince 2020 předložil podobné připomínky a tvrdil, že vzhledem k významu odvětví transformátorů by měl převážit zájem uživatelů.

| (375) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá především jako materiál jádra při výrobě výkonových a distribučních transformátorů. V Evropě představují výrobci transformátorů odvětví s dlouholetou tradicí, které zásobuje velké dodavatele elektrické energie. Výrobci transformátorů obecně patří do velkých průmyslových skupin s celosvětovou přítomností. Na trhu však působí i několik menších nezávislých společností a některé z nich působí na určitých zvláštních menšinových trzích, jako je například řezání jader. |
| --- | --- |

(375)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, se používá především jako materiál jádra při výrobě výkonových a distribučních transformátorů. V Evropě představují výrobci transformátorů odvětví s dlouholetou tradicí, které zásobuje velké dodavatele elektrické energie. Výrobci transformátorů obecně patří do velkých průmyslových skupin s celosvětovou přítomností. Na trhu však působí i několik menších nezávislých společností a některé z nich působí na určitých zvláštních menšinových trzích, jako je například řezání jader.

| (376) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, je uživateli považován za významnou nákladovou položku. Sdružení ZVEI tvrdilo, že náklady na jádro transformátoru (EPOS) představují 20 % až 40 % celkových výrobních nákladů transformátoru. Na základě shromážděných údajů z dotazníků pro uživatele však výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jako vstupní materiál v průměru přibližně 7 až 17 % celkových výrobních nákladů transformátorů. Toto procento může být v některých výjimečných případech vyšší, zejména u omezeného počtu zprostředkovatelských společností, které stojí mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a výrobci transformátorů. Činnost těchto zprostředkovatelských společností se omezuje na podélné dělení na šířku a stříhání transformátorových plechů podle specifikací výrobců transformátorů ohledně svitků a/nebo na skládání jader pro transformátory. |
| --- | --- |

(376)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je uživateli považován za významnou nákladovou položku. Sdružení ZVEI tvrdilo, že náklady na jádro transformátoru (EPOS) představují 20 % až 40 % celkových výrobních nákladů transformátoru. Na základě shromážděných údajů z dotazníků pro uživatele však výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jako vstupní materiál v průměru přibližně 7 až 17 % celkových výrobních nákladů transformátorů. Toto procento může být v některých výjimečných případech vyšší, zejména u omezeného počtu zprostředkovatelských společností, které stojí mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a výrobci transformátorů. Činnost těchto zprostředkovatelských společností se omezuje na podélné dělení na šířku a stříhání transformátorových plechů podle specifikací výrobců transformátorů ohledně svitků a/nebo na skládání jader pro transformátory.

| (377) | Uživatelé tvrdili, že výrobky od vyvážejících výrobců jsou kvalitativně lepší, pokud jde o ztrátu v jádře. Rovněž tvrdili, že po uložení opatření po dobu pěti po sobě následujících let nemá výrobní odvětví Unie stále dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou. Sdružení T&D Europe tvrdilo, že odvětví transformátorů je obzvláště závislé na dovozu typů EPOS s vyšší permeabilitou a zjemněnými doménami a že výrobci v EU nejsou schopni vyrábět typy EPOS s vyšší permeabilitou a zjemněnými doménami v množství a kvalitě, které jsou na trhu Unie potřebné. Rovněž tvrdilo, že výrobci v Unii jsou v dohledné budoucnosti schopni uspokojit pouze malou část poptávky v EU. V důsledku toho tvrdilo, že na trhu Unie stále existuje a nadále bude existovat nedostatek, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(377)

Uživatelé tvrdili, že výrobky od vyvážejících výrobců jsou kvalitativně lepší, pokud jde o ztrátu v jádře. Rovněž tvrdili, že po uložení opatření po dobu pěti po sobě následujících let nemá výrobní odvětví Unie stále dostatečnou kapacitu pro zásobování uživatelského odvětví, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou. Sdružení T&D Europe tvrdilo, že odvětví transformátorů je obzvláště závislé na dovozu typů EPOS s vyšší permeabilitou a zjemněnými doménami a že výrobci v EU nejsou schopni vyrábět typy EPOS s vyšší permeabilitou a zjemněnými doménami v množství a kvalitě, které jsou na trhu Unie potřebné. Rovněž tvrdilo, že výrobci v Unii jsou v dohledné budoucnosti schopni uspokojit pouze malou část poptávky v EU. V důsledku toho tvrdilo, že na trhu Unie stále existuje a nadále bude existovat nedostatek, zejména pokud jde o typy s vyšší permeabilitou.

| (378) | Sdružení uživatelů tvrdila, že zachování stávajících opatření by snížilo konkurenceschopnost evropských výrobců transformátorů vůči výrobcům transformátorů se sídlem mimo Unii. Pokud by opatření pokračovala v podobě tří minimálních dovozních cen, vedlo by to ke zkreslené, příliš vysoké tržní ceně a mělo by to podstatný dopad na náklady na transformátory a elektřinu v celé Evropě. Sdružení T&D Europe a ZVEI rovněž tvrdila, že na trzích s EPOS bez umělých dovozních opatření (např. v Indii) klesla cena EPOS v prvním čtvrtletí roku 2020 na historicky nízkou úroveň cen. Tato sdružení dále tvrdila, že minimální dovozní ceny zvyšují náklady výrobců transformátorů v EU a většinou zvýhodňují závody ze zemí mimo EU, které prodávají EPOS do EU za vyšší ceny. Sdružení ZVEI dodalo, že by to mohlo vést k přemístění evropských výrobců transformátorů mimo trh Unie. |
| --- | --- |

(378)

Sdružení uživatelů tvrdila, že zachování stávajících opatření by snížilo konkurenceschopnost evropských výrobců transformátorů vůči výrobcům transformátorů se sídlem mimo Unii. Pokud by opatření pokračovala v podobě tří minimálních dovozních cen, vedlo by to ke zkreslené, příliš vysoké tržní ceně a mělo by to podstatný dopad na náklady na transformátory a elektřinu v celé Evropě. Sdružení T&D Europe a ZVEI rovněž tvrdila, že na trzích s EPOS bez umělých dovozních opatření (např. v Indii) klesla cena EPOS v prvním čtvrtletí roku 2020 na historicky nízkou úroveň cen. Tato sdružení dále tvrdila, že minimální dovozní ceny zvyšují náklady výrobců transformátorů v EU a většinou zvýhodňují závody ze zemí mimo EU, které prodávají EPOS do EU za vyšší ceny. Sdružení ZVEI dodalo, že by to mohlo vést k přemístění evropských výrobců transformátorů mimo trh Unie.

| (379) | Pro shrnutí výše uvedených skutečností byly dva hlavní argumenty proti zachování stávajících opatření následující:






  — | pokud by opatření pokračovala, vedlo by to k nedostatečné nabídce (58) a k rozdílům v kvalitě, |
| --- | --- | --- |

(379)

Pro shrnutí výše uvedených skutečností byly dva hlavní argumenty proti zachování stávajících opatření následující:

—

pokud by opatření pokračovala, vedlo by to k nedostatečné nabídce (58) a k rozdílům v kvalitě,

58

| — | konkurenceschopnost uživatelů výrobku, který je předmětem přezkumu, by byla v Unii vůči uživatelům nacházejícím se mimo Unii oslabována v důsledku vyšší ceny, kterou uživatelé musí platit na trhu Unie. |
| --- | --- |

—

konkurenceschopnost uživatelů výrobku, který je předmětem přezkumu, by byla v Unii vůči uživatelům nacházejícím se mimo Unii oslabována v důsledku vyšší ceny, kterou uživatelé musí platit na trhu Unie.

Za účelem posouzení těchto dvou hlavních argumentů vzala Komise v úvahu následující strukturu trhu. Počet výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, je celosvětově omezený, a to na méně než 20 významných výrobců. Po čínském trhu je Unie trhem s nejvyšším počtem výrobců. Ukázalo se, že nikoliv všichni výrobci jsou schopni dodávat určité typy výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Výrobci typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou se nacházejí v Unii, USA, Japonsku, Koreji a Číně.

6.3.2.   Nedostatečné zásobování a rozdíly v kvalitě

Nedostatečné zásobování a rozdíly v kvalitě

| (380) | Komise měla nejprve za to, že cílem antidumpingových cel není uzavření trhu Unie před jakýmkoliv dovozem. Dovoz z dotčených zemí skutečně poklesl, ale mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření neskončil, nýbrž pokračoval ve významných objemech. Neočekává se tedy, že pokud by opatření zůstala zachována, dovoz by skončil, ale spíše by pokračoval. |
| --- | --- |

(380)

Komise měla nejprve za to, že cílem antidumpingových cel není uzavření trhu Unie před jakýmkoliv dovozem. Dovoz z dotčených zemí skutečně poklesl, ale mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření neskončil, nýbrž pokračoval ve významných objemech. Neočekává se tedy, že pokud by opatření zůstala zachována, dovoz by skončil, ale spíše by pokračoval.

| (381) | Pokud jde o kvalitu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu se uznává, že dovoz zejména z ČLR, Koreje, USA a Japonska se obecně týká typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Avšak dva výrobci v Unii jsou rovněž schopni vyrábět určité typy kvality výrobku, který je předmětem přezkumu, s nízkými ztrátami v jádře. Největší spolupracující uživatel uvedl, že v letech 2015 až 2020 dva ze čtyř výrobců EPOS v Unii výrazně zvýšili své úsilí o výrobu typů EPOS s vyšší permeabilitou, přičemž během téhož období výrazně zdokonalili své portfolio výrobků, pokud jde o ztrátu v jádře. |
| --- | --- |

(381)

Pokud jde o kvalitu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trhu se uznává, že dovoz zejména z ČLR, Koreje, USA a Japonska se obecně týká typů výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Avšak dva výrobci v Unii jsou rovněž schopni vyrábět určité typy kvality výrobku, který je předmětem přezkumu, s nízkými ztrátami v jádře. Největší spolupracující uživatel uvedl, že v letech 2015 až 2020 dva ze čtyř výrobců EPOS v Unii výrazně zvýšili své úsilí o výrobu typů EPOS s vyšší permeabilitou, přičemž během téhož období výrazně zdokonalili své portfolio výrobků, pokud jde o ztrátu v jádře.

| (382) | Údaje o výrobě, které byly shromážděny od výrobního odvětví Unie a byly rozděleny podle kategorií typů výrobku v rámci minimální dovozní ceny, skutečně potvrdily, že výrobci EPOS v Unii výrazně zvýšili své úsilí o výrobu výrobků s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg. Zatímco celková výroba v posuzovaném období výrazně poklesla, výrobci v Unii byli ve stejném období schopni vyrobit proporcionálně více výrobků s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg, což vedlo ke zvýšení o 36 %, tj. o více než 20 000 tun. |
| --- | --- |

(382)

Údaje o výrobě, které byly shromážděny od výrobního odvětví Unie a byly rozděleny podle kategorií typů výrobku v rámci minimální dovozní ceny, skutečně potvrdily, že výrobci EPOS v Unii výrazně zvýšili své úsilí o výrobu výrobků s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg. Zatímco celková výroba v posuzovaném období výrazně poklesla, výrobci v Unii byli ve stejném období schopni vyrobit proporcionálně více výrobků s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg, což vedlo ke zvýšení o 36 %, tj. o více než 20 000 tun.

| (383) | Pokud by opatření neexistovala, bylo by nejisté, zda by výrobní odvětví Unie mohlo dále rozvíjet své typy EPOS s vyšší permeabilitou, a to s ohledem na jejich obtížnou hospodářskou situaci. |
| --- | --- |

(383)

Pokud by opatření neexistovala, bylo by nejisté, zda by výrobní odvětví Unie mohlo dále rozvíjet své typy EPOS s vyšší permeabilitou, a to s ohledem na jejich obtížnou hospodářskou situaci.

| (384) | Vzhledem k dostupné výrobní kapacitě výrobců v Unii a jejich aktuální strategii vyrábět v blízké budoucnosti proporcionálně více typů s vyšší permeabilitou může výrobní odvětví Unie stále více zásobovat uživatelské odvětví, včetně typů s vyšší permeabilitou. Výrobci v Unii odhadli, že od roku 2021 budou schopni dále zvyšovat úroveň výroby typů s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(384)

Vzhledem k dostupné výrobní kapacitě výrobců v Unii a jejich aktuální strategii vyrábět v blízké budoucnosti proporcionálně více typů s vyšší permeabilitou může výrobní odvětví Unie stále více zásobovat uživatelské odvětví, včetně typů s vyšší permeabilitou. Výrobci v Unii odhadli, že od roku 2021 budou schopni dále zvyšovat úroveň výroby typů s vyšší permeabilitou.

| (385) | I při dalším zvýšení úrovní výroby typů s vyšší permeabilitou největší spolupracující uživatel odhadoval, že výroba EPOS v Unii stále nebude uspokojovat poptávku na trhu Unie, pokud jde o typy výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(385)

I při dalším zvýšení úrovní výroby typů s vyšší permeabilitou největší spolupracující uživatel odhadoval, že výroba EPOS v Unii stále nebude uspokojovat poptávku na trhu Unie, pokud jde o typy výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou.

| (386) | Analýza zájmu Unie však nevyžaduje, aby byla poptávka v Unii plně uspokojena výrobou v Unii. Očekává se, že dovoz z dotčených zemí bude trh Unie i nadále zásobovat. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že je nepravděpodobné, že by pokračování stávajících opatření vedlo k nedostatečné nabídce typů EPOS s vyšší permeabilitou na trhu Unie. |
| --- | --- |

(386)

Analýza zájmu Unie však nevyžaduje, aby byla poptávka v Unii plně uspokojena výrobou v Unii. Očekává se, že dovoz z dotčených zemí bude trh Unie i nadále zásobovat. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že je nepravděpodobné, že by pokračování stávajících opatření vedlo k nedostatečné nabídce typů EPOS s vyšší permeabilitou na trhu Unie.

6.3.3.   Konkurenceschopnost uživatelů v Unii v případě výrobku, který je předmětem přezkumu

Konkurenceschopnost uživatelů v Unii v případě výrobku, který je předmětem přezkumu

| (387) | Na základě shromážděných údajů měla Komise za to, že zachování opatření bude mít pouze omezený dopad na ceny transformátorů a zaměstnanost v uživatelském odvětví. Pravděpodobným účinkem by bylo, že náklady na vstupní materiál, které představují přibližně 7–17 %, zůstanou nezměněny na stejných úrovních od doby uložení opatření ve formě tří minimálních dovozních cen v roce 2015. |
| --- | --- |

(387)

Na základě shromážděných údajů měla Komise za to, že zachování opatření bude mít pouze omezený dopad na ceny transformátorů a zaměstnanost v uživatelském odvětví. Pravděpodobným účinkem by bylo, že náklady na vstupní materiál, které představují přibližně 7–17 %, zůstanou nezměněny na stejných úrovních od doby uložení opatření ve formě tří minimálních dovozních cen v roce 2015.

| (388) | Komise se rovněž domnívala, že i za předpokladu cenového rozdílu mezi vyššími cenami v Unii a nižšími mezinárodními cenami ve výši přibližně 20 % by byl jakýkoli dopad na uživatelské odvětví malý, a to takto: pokud by opatření pozbyla na trhu Unie platnosti a pokud by ceny v Unii klesly o 20 %, snížily by se náklady na EPOS pro uživatele v průměru o méně než 2,5 % (59). |
| --- | --- |

(388)

Komise se rovněž domnívala, že i za předpokladu cenového rozdílu mezi vyššími cenami v Unii a nižšími mezinárodními cenami ve výši přibližně 20 % by byl jakýkoli dopad na uživatelské odvětví malý, a to takto: pokud by opatření pozbyla na trhu Unie platnosti a pokud by ceny v Unii klesly o 20 %, snížily by se náklady na EPOS pro uživatele v průměru o méně než 2,5 % (59).

59

| (389) | Kromě toho, pokud jde o hospodářskou situaci spolupracujících uživatelů, dva byli ziskoví a dva byli ztrátoví. Jeden ze ztrátových uživatelů byl mezitím znárodněn. Druhý uživatel, tj. největší uživatel, pokud jde o obrat a zaměstnance, uvedl, že jeho ztráty vzniklé během roku 2019 a během období přezkumného šetření nelze přičítat jeho provozní činnosti, ale spíše dvěma mimořádným událostem. Pokud by k těmto mimořádným událostem nedošlo, byla by tato společnost rovněž zisková. Komise proto celkově dospěla k závěru, že spolupracující uživatelé jsou z ekonomického hlediska v lepším postavení než výrobci EPOS. |
| --- | --- |

(389)

Kromě toho, pokud jde o hospodářskou situaci spolupracujících uživatelů, dva byli ziskoví a dva byli ztrátoví. Jeden ze ztrátových uživatelů byl mezitím znárodněn. Druhý uživatel, tj. největší uživatel, pokud jde o obrat a zaměstnance, uvedl, že jeho ztráty vzniklé během roku 2019 a během období přezkumného šetření nelze přičítat jeho provozní činnosti, ale spíše dvěma mimořádným událostem. Pokud by k těmto mimořádným událostem nedošlo, byla by tato společnost rovněž zisková. Komise proto celkově dospěla k závěru, že spolupracující uživatelé jsou z ekonomického hlediska v lepším postavení než výrobci EPOS.

| (390) | Uživatelé získávali od výrobního odvětví Unie značné množství EPOS, včetně typů s vyšší permeabilitou. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, nelze vyloučit, že by se uživatelé stali výlučně závislými na dovozu, zejména u typů s vyšší permeabilitou, což by jistě bylo škodlivé v tom smyslu, že by to ovlivnilo rozmanitost jejich nabídky. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo nepřiměřené negativní účinky na konkurenceschopnost uživatelského odvětví. |
| --- | --- |

(390)

Uživatelé získávali od výrobního odvětví Unie značné množství EPOS, včetně typů s vyšší permeabilitou. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, nelze vyloučit, že by se uživatelé stali výlučně závislými na dovozu, zejména u typů s vyšší permeabilitou, což by jistě bylo škodlivé v tom smyslu, že by to ovlivnilo rozmanitost jejich nabídky. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo nepřiměřené negativní účinky na konkurenceschopnost uživatelského odvětví.

| (391) | Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise správně dospěla k závěru, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, nelze vyloučit, že by se uživatelé mohli stát závislými výhradně na dovozu, což by jim jistě také škodilo v tom smyslu, že by to ovlivnilo rozmanitost jejich nabídky. Žadatel dodal, že se nejedná pouze o otázku rozmanitosti nabídky, ale také o otázku bezpečnosti dodávek. Tvrdil, že EPOS mají jako nezbytná součást pro výrobu jader transformátorů například zásadní význam pro údržbu a rozšiřování elektrické sítě Unie, která nemůže být závislá na dodávkách od zahraničních společností v Asii, Rusku nebo USA. |
| --- | --- |

(391)

Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že Komise správně dospěla k závěru, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, nelze vyloučit, že by se uživatelé mohli stát závislými výhradně na dovozu, což by jim jistě také škodilo v tom smyslu, že by to ovlivnilo rozmanitost jejich nabídky. Žadatel dodal, že se nejedná pouze o otázku rozmanitosti nabídky, ale také o otázku bezpečnosti dodávek. Tvrdil, že EPOS mají jako nezbytná součást pro výrobu jader transformátorů například zásadní význam pro údržbu a rozšiřování elektrické sítě Unie, která nemůže být závislá na dodávkách od zahraničních společností v Asii, Rusku nebo USA.

| (392) | Komise zopakovala, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie pro veškerý dovoz (viz 380. bod odůvodnění). Prodloužením opatření v podobě minimálních dovozních cen, ale neuzavřením trhu Unie, lze dosáhnout bezpečných a rozmanitých dodávek z různých zdrojů, včetně dodávek od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(392)

Komise zopakovala, že cílem antidumpingových cel není uzavřít trh Unie pro veškerý dovoz (viz 380. bod odůvodnění). Prodloužením opatření v podobě minimálních dovozních cen, ale neuzavřením trhu Unie, lze dosáhnout bezpečných a rozmanitých dodávek z různých zdrojů, včetně dodávek od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii.

| (393) | Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že zachování opatření, pokud jde o Rusko, není v zájmu Unie a že jejich pokračování neřeší strukturální problémy výrobního odvětví Unie, zatímco poškozuje uživatele. |
| --- | --- |

(393)

Po poskytnutí informací společnost NLMK tvrdila, že zachování opatření, pokud jde o Rusko, není v zájmu Unie a že jejich pokračování neřeší strukturální problémy výrobního odvětví Unie, zatímco poškozuje uživatele.

| (394) | Pokud jde o tato tvrzení společnosti NLMK, Komise odkázala na 388. bod odůvodnění, v němž bylo vysvětleno, že zachování opatření bude mít na náklady uživatelů pouze malý dopad. Za druhé, pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie má strukturální problémy, Komise odkazuje na své úvahy ve 320. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(394)

Pokud jde o tato tvrzení společnosti NLMK, Komise odkázala na 388. bod odůvodnění, v němž bylo vysvětleno, že zachování opatření bude mít na náklady uživatelů pouze malý dopad. Za druhé, pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie má strukturální problémy, Komise odkazuje na své úvahy ve 320. bodě odůvodnění.

6.3.4.   Závěr ohledně zájmu uživatelů

Závěr ohledně zájmu uživatelů

| (395) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že zachování opatření by bylo v rozporu se zájmem uživatelů. Komise však nemohla přijmout tvrzení, že zachování opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou. Dospěla rovněž k závěru, že zachování opatření by mohlo negativně ovlivnit konkurenceschopnost uživatelského odvětví, i když s menším dopadem na náklady, než se tvrdilo. |
| --- | --- |

(395)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že zachování opatření by bylo v rozporu se zájmem uživatelů. Komise však nemohla přijmout tvrzení, že zachování opatření by vedlo k nedostatečnému zásobování typy EPOS s vyšší permeabilitou. Dospěla rovněž k závěru, že zachování opatření by mohlo negativně ovlivnit konkurenceschopnost uživatelského odvětví, i když s menším dopadem na náklady, než se tvrdilo.

6.4.   Jiné faktory

Jiné faktory

| (396) | Směrnice o ekodesignu stanoví rámec pro požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, a to stanovením minimálních závazných požadavků na energetickou účinnost těchto výrobků. Jejím cílem je snížit spotřebu energie v Unii zvýšením účinnosti elektrických spotřebičů. |
| --- | --- |

(396)

Směrnice o ekodesignu stanoví rámec pro požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, a to stanovením minimálních závazných požadavků na energetickou účinnost těchto výrobků. Jejím cílem je snížit spotřebu energie v Unii zvýšením účinnosti elektrických spotřebičů.

| (397) | Směrnice o ekodesignu je prováděna prostřednictvím nařízení týkajících se konkrétních výrobků, která jsou přímo použitelná ve všech zemích EU. Nařízení o ekodesignu (60) obsahuje nové požadavky na ekodesign, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory. Článek 1 nařízení o ekodesignu definuje oblast jeho působnosti (použitelné pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVA používaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace). Nařízení o ekodesignu je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po jeho vstupu v platnost. |
| --- | --- |

(397)

Směrnice o ekodesignu je prováděna prostřednictvím nařízení týkajících se konkrétních výrobků, která jsou přímo použitelná ve všech zemích EU. Nařízení o ekodesignu (60) obsahuje nové požadavky na ekodesign, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory. Článek 1 nařízení o ekodesignu definuje oblast jeho působnosti (použitelné pro uvádění na trh nebo do provozu výkonových transformátorů s minimálním výkonem 1 kVA používaných v elektrických přenosových a distribučních sítích o kmitočtu 50 Hz nebo pro průmyslové aplikace). Nařízení o ekodesignu je použitelné pouze pro transformátory zakoupené po jeho vstupu v platnost.

60

| (398) | Stupeň 1 nařízení o ekodesignu vstoupil v platnost dne 1. července 2015 a stupeň 2 (61) dne 1. července 2021. Požadavky stupně 2 jsou přísnější než požadavky pro stupeň 1. |
| --- | --- |

(398)

Stupeň 1 nařízení o ekodesignu vstoupil v platnost dne 1. července 2015 a stupeň 2 (61) dne 1. července 2021. Požadavky stupně 2 jsou přísnější než požadavky pro stupeň 1.

61

| (399) | Řada zúčastněných stran poukázala na vstup v platnost stupně 2 nařízení o ekodesignu. Sdružení T&D Europe tvrdilo, že pro konstruování a výrobu transformátorů stupně 2 nákladově efektivním způsobem a v rámci požadovaných prostorových omezení jsou zapotřebí nejkvalitnější typy EPOS, které jsou výrobním odvětvím Unie vyráběny pouze v omezených množstvích. Sdružení ZVEI tvrdilo, že v důsledku Zelené dohody Evropské komise povede rostoucí elektrifikace všech částí hospodářství a digitální transformace celého průmyslu EU ke zvýšené poptávce po (vysoce účinných) transformátorech. Sdružení WindEurope uvedlo, že poptávka po transformátorech, které obsahují typy EPOS s vyšší permeabilitou, se bude dále zvyšovat v důsledku rostoucí informovanosti o energetických ztrátách transformátorů během životního cyklu, jakož i v důsledku opatření EU ke snížení nákladů na energii a zlepšení vlivu transformátorů na životní prostředí, zejména s ohledem na provádění stupně 2 směrnice EU o ekodesignu týkající se transformátorů. |
| --- | --- |

(399)

Řada zúčastněných stran poukázala na vstup v platnost stupně 2 nařízení o ekodesignu. Sdružení T&D Europe tvrdilo, že pro konstruování a výrobu transformátorů stupně 2 nákladově efektivním způsobem a v rámci požadovaných prostorových omezení jsou zapotřebí nejkvalitnější typy EPOS, které jsou výrobním odvětvím Unie vyráběny pouze v omezených množstvích. Sdružení ZVEI tvrdilo, že v důsledku Zelené dohody Evropské komise povede rostoucí elektrifikace všech částí hospodářství a digitální transformace celého průmyslu EU ke zvýšené poptávce po (vysoce účinných) transformátorech. Sdružení WindEurope uvedlo, že poptávka po transformátorech, které obsahují typy EPOS s vyšší permeabilitou, se bude dále zvyšovat v důsledku rostoucí informovanosti o energetických ztrátách transformátorů během životního cyklu, jakož i v důsledku opatření EU ke snížení nákladů na energii a zlepšení vlivu transformátorů na životní prostředí, zejména s ohledem na provádění stupně 2 směrnice EU o ekodesignu týkající se transformátorů.

| (400) | Největší spolupracující uživatel uvedl, že přísnější požadavky stupně 2 lze splnit dvěma způsoby:






  — | buď použitím stejných typů EPOS jako dříve. To by však vedlo ke zvýšení rozměrů a hmotnosti a vyšším nákladům, pokud jde o vstupní materiál, nebo |
| --- | --- | --- |

(400)

Největší spolupracující uživatel uvedl, že přísnější požadavky stupně 2 lze splnit dvěma způsoby:

—

buď použitím stejných typů EPOS jako dříve. To by však vedlo ke zvýšení rozměrů a hmotnosti a vyšším nákladům, pokud jde o vstupní materiál, nebo

| — | použitím typů EPOS s nižší ztrátou v jádře. To by vedlo k relativně menšímu transformátoru z hlediska rozměrů a hmotnosti. Toto řešení budou koncoví uživatelé ve většině případů upřednostňovat, aby nepřekročili stávající požadavky na prostor. |
| --- | --- |

—

použitím typů EPOS s nižší ztrátou v jádře. To by vedlo k relativně menšímu transformátoru z hlediska rozměrů a hmotnosti. Toto řešení budou koncoví uživatelé ve většině případů upřednostňovat, aby nepřekročili stávající požadavky na prostor.

V důsledku toho se tento uživatel rovněž domníval, že v důsledku vstupu stupně 2 nařízení o ekodesignu v platnost dojde k dalšímu posunu směrem k nejkvalitnějším typům EPOS.

| (401) | Komise dospěla k závěru, že na základě výše uvedených argumentů je velmi pravděpodobné, že vstup stupně 2 v platnost povede ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Nadále však bude existovat poptávka po transformátorech používajících konvenční typy výrobku, který je předmětem přezkumu, a po jejich výrobě. |
| --- | --- |

(401)

Komise dospěla k závěru, že na základě výše uvedených argumentů je velmi pravděpodobné, že vstup stupně 2 v platnost povede ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Nadále však bude existovat poptávka po transformátorech používajících konvenční typy výrobku, který je předmětem přezkumu, a po jejich výrobě.

| (402) | Kromě toho chce Komise prostřednictvím Strategie EU pro obnovitelnou energii na moři (62) zvýšit kapacitu větrných elektráren na moři s cílem splnit cíl EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050 (63). Strategie EU pro obnovitelnou energii na moři předpokládala zvýšení kapacity evropských větrných elektráren na moři ze současné úrovně 12 GW na nejméně 60 GW do roku 2030 a na 300 GW do roku 2050. Tato strategie rovněž přispěje ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Sdružení WindEurope uvedlo, že evropské odvětví větrné energie využívá transformátory v několika aplikacích: v gondole, v příbřežních rozvodnách a v místech připojení k soustavě na pevnině. Sdružení WindEurope zejména uvedlo, že typy výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou jsou obzvláště důležité pro transformátory v gondole, neboť prostor je omezený a hmotnost musí být minimalizována. |
| --- | --- |

(402)

Kromě toho chce Komise prostřednictvím Strategie EU pro obnovitelnou energii na moři (62) zvýšit kapacitu větrných elektráren na moři s cílem splnit cíl EU v oblasti klimatické neutrality do roku 2050 (63). Strategie EU pro obnovitelnou energii na moři předpokládala zvýšení kapacity evropských větrných elektráren na moři ze současné úrovně 12 GW na nejméně 60 GW do roku 2030 a na 300 GW do roku 2050. Tato strategie rovněž přispěje ke zvýšení poptávky po typech výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou. Sdružení WindEurope uvedlo, že evropské odvětví větrné energie využívá transformátory v několika aplikacích: v gondole, v příbřežních rozvodnách a v místech připojení k soustavě na pevnině. Sdružení WindEurope zejména uvedlo, že typy výrobku, který je předmětem přezkumu, s vyšší permeabilitou jsou obzvláště důležité pro transformátory v gondole, neboť prostor je omezený a hmotnost musí být minimalizována.

62

63

| (403) | Proto různé právně závazné normy pro výrobky stanoví cíl, jímž je zajistit dostatečné zásobování, bez ohledu na původ dodávek, kvalitními EPOS pro výrobu transformátorů a jejich uvádění na trh v Evropě. Ačkoli je jisté, že poptávka po typech s vyšší permeabilitou se zvýší, budoucí rozsah této poptávky je v současné době nejasný, protože zúčastněné strany k této otázce dosud neposkytly žádné významné prognózy podložené důkazy. Jak je však uvedeno výše, Komise dospěla k závěru, že ve spisu neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že by zachování opatření vedlo k nedostatečné nabídce typů EPOS s vyšší permeabilitou, která by ohrozila dosažení cílů stanovených v rámci stupně 2 nařízení EU o ekodesignu. Vzhledem k omezenému počtu výrobců EPOS na celém světě by pokračování opatření spíše přispělo k rozmanitosti nabídky, a to i u typů EPOS s vyšší permeabilitou, což je s ohledem na tyto cíle stále důležitější. |
| --- | --- |

(403)

Proto různé právně závazné normy pro výrobky stanoví cíl, jímž je zajistit dostatečné zásobování, bez ohledu na původ dodávek, kvalitními EPOS pro výrobu transformátorů a jejich uvádění na trh v Evropě. Ačkoli je jisté, že poptávka po typech s vyšší permeabilitou se zvýší, budoucí rozsah této poptávky je v současné době nejasný, protože zúčastněné strany k této otázce dosud neposkytly žádné významné prognózy podložené důkazy. Jak je však uvedeno výše, Komise dospěla k závěru, že ve spisu neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že by zachování opatření vedlo k nedostatečné nabídce typů EPOS s vyšší permeabilitou, která by ohrozila dosažení cílů stanovených v rámci stupně 2 nařízení EU o ekodesignu. Vzhledem k omezenému počtu výrobců EPOS na celém světě by pokračování opatření spíše přispělo k rozmanitosti nabídky, a to i u typů EPOS s vyšší permeabilitou, což je s ohledem na tyto cíle stále důležitější.

6.5.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (404) | S ohledem na výše uvedené se Komise domnívala, že zachování stávajících opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo postupně se vrátit k ziskovosti a provést další investice nezbytné pro výrobu a vývoj úrovní kvality potřebných k uspokojení zvýšené poptávky po výrobcích EPOS s vyšší permeabilitou. |
| --- | --- |

(404)

S ohledem na výše uvedené se Komise domnívala, že zachování stávajících opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo postupně se vrátit k ziskovosti a provést další investice nezbytné pro výrobu a vývoj úrovní kvality potřebných k uspokojení zvýšené poptávky po výrobcích EPOS s vyšší permeabilitou.

| (405) | Pokud by opatření pozbyla platnosti, je nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie mohlo dále rozvíjet typy EPOS s vyšší permeabilitou a mohlo přežít, a to s ohledem na jeho obtížnou hospodářskou situaci. Zachování opatření je tedy zjevně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(405)

Pokud by opatření pozbyla platnosti, je nepravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie mohlo dále rozvíjet typy EPOS s vyšší permeabilitou a mohlo přežít, a to s ohledem na jeho obtížnou hospodářskou situaci. Zachování opatření je tedy zjevně v zájmu výrobního odvětví Unie.

| (406) | Pokud jde o zájem uživatelů, zachování stávajících opatření má v uživatelském odvětví pouze omezený dopad na ceny transformátorů a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(406)

Pokud jde o zájem uživatelů, zachování stávajících opatření má v uživatelském odvětví pouze omezený dopad na ceny transformátorů a zaměstnanost.

| (407) | Pokud jde o cíl stanovený v nařízení o ekodesignu, kterým je zajistit dostatečné dodávky typů EPOS s vyšší permeabilitou na trhu Unie z důvodů energetické účinnosti, nebylo zjištěno, že by zachování opatření tento cíl ohrozilo. |
| --- | --- |

(407)

Pokud jde o cíl stanovený v nařízení o ekodesignu, kterým je zajistit dostatečné dodávky typů EPOS s vyšší permeabilitou na trhu Unie z důvodů energetické účinnosti, nebylo zjištěno, že by zachování opatření tento cíl ohrozilo.

| (408) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na to, že opatření ve formě minimálních dovozních cen byla navržena tak, aby reagovala na obavy odvětví uživatelů, pokud jde o pokračující potřebu dovozu výrobků EPOS s vyšší permeabilitou, dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie proti pokračování stávajících opatření na dovoz EPOS, které pocházejí z dotčených zemí. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohlo by to vést ke snížení cen u všech typů EPOS, přičemž výrobní odvětví Unie by muselo dále snižovat své prodejní ceny, aby zůstalo atraktivní. Za těchto okolností by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršila a ohrozila by jeho životaschopnost a přežití. |
| --- | --- |

(408)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na to, že opatření ve formě minimálních dovozních cen byla navržena tak, aby reagovala na obavy odvětví uživatelů, pokud jde o pokračující potřebu dovozu výrobků EPOS s vyšší permeabilitou, dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie proti pokračování stávajících opatření na dovoz EPOS, které pocházejí z dotčených zemí. Pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, mohlo by to vést ke snížení cen u všech typů EPOS, přičemž výrobní odvětví Unie by muselo dále snižovat své prodejní ceny, aby zůstalo atraktivní. Za těchto okolností by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie dále zhoršila a ohrozila by jeho životaschopnost a přežití.

| (409) | Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že zachování opatření by nebylo v zájmu Unie, neboť jsou neúčinná a zbytečně negativním způsobem ovlivňují uživatele. Společnost Nippon Steel navíc tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že někteří uživatelé v odvětví větrné energie již nesou negativní důsledky nedávných opatření na ochranu obchodu, které se týkají vstupů, například cla na textilie ze skleněných vláken a pramence ze skleněných vláken. |
| --- | --- |

(409)

Po poskytnutí informací společnost Nippon Steel tvrdila, že zachování opatření by nebylo v zájmu Unie, neboť jsou neúčinná a zbytečně negativním způsobem ovlivňují uživatele. Společnost Nippon Steel navíc tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že někteří uživatelé v odvětví větrné energie již nesou negativní důsledky nedávných opatření na ochranu obchodu, které se týkají vstupů, například cla na textilie ze skleněných vláken a pramence ze skleněných vláken.

| (410) | Komise tato tvrzení zamítla z následujících důvodů. Za prvé, jak je uvedeno ve 309. bodě odůvodnění, uložení opatření v roce 2015 mělo pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Za druhé, Komise odkázala na 388. bod odůvodnění, v němž je vysvětleno, že zachování opatření by mělo pouze malý dopad na náklady uživatelů. Za třetí, hlavním cílem uložení opatření na ochranu obchodu je obnovit rovné podmínky mezi různými výrobci. A konečně Komise konstatovala, že WindEurope, průmyslové sdružení pro větrnou energii v Evropě, které zastupuje více než 400 členských organizací, netvrdí, že jeho členové již nesou negativní důsledky nedávných opatření na ochranu obchodu týkající se vstupů. Toto tvrzení společnosti Nippon Steel je proto nepodložené. |
| --- | --- |

(410)

Komise tato tvrzení zamítla z následujících důvodů. Za prvé, jak je uvedeno ve 309. bodě odůvodnění, uložení opatření v roce 2015 mělo pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie, zejména v roce 2017, kdy se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Za druhé, Komise odkázala na 388. bod odůvodnění, v němž je vysvětleno, že zachování opatření by mělo pouze malý dopad na náklady uživatelů. Za třetí, hlavním cílem uložení opatření na ochranu obchodu je obnovit rovné podmínky mezi různými výrobci. A konečně Komise konstatovala, že WindEurope, průmyslové sdružení pro větrnou energii v Evropě, které zastupuje více než 400 členských organizací, netvrdí, že jeho členové již nesou negativní důsledky nedávných opatření na ochranu obchodu týkající se vstupů. Toto tvrzení společnosti Nippon Steel je proto nepodložené.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (411) | Na základě závěrů o pravděpodobnosti přetrvávání a obnovení dumpingu a újmy způsobené dovozem z dotčených zemí a s ohledem na zájem Unie dospěla Komise k závěru, že antidumpingová opatření uložená na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu a pochází z Číny, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických, by měla být zachována. |
| --- | --- |

(411)

Na základě závěrů o pravděpodobnosti přetrvávání a obnovení dumpingu a újmy způsobené dovozem z dotčených zemí a s ohledem na zájem Unie dospěla Komise k závěru, že antidumpingová opatření uložená na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu a pochází z Číny, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických, by měla být zachována.

| (412) | Jedna zúčastněná strana požadovala, aby v případě, že by Komise rozhodla, že je nezbytné zachovat určitou ochranu výrobního odvětví Unie, navzdory zjevnému selhání antidumpingového opatření při řešení strukturálních problémů výrobců v Unii, byla opatření zachována po omezenou dobu 1 roku nebo 2 let. |
| --- | --- |

(412)

Jedna zúčastněná strana požadovala, aby v případě, že by Komise rozhodla, že je nezbytné zachovat určitou ochranu výrobního odvětví Unie, navzdory zjevnému selhání antidumpingového opatření při řešení strukturálních problémů výrobců v Unii, byla opatření zachována po omezenou dobu 1 roku nebo 2 let.

| (413) | Komise tuto žádost zamítla na základě újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, která neopravňuje uložit opatření na dobu kratší pěti let. |
| --- | --- |

(413)

Komise tuto žádost zamítla na základě újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, která neopravňuje uložit opatření na dobu kratší pěti let.

| (414) | Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení jsou použitelné výlučně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pochází z dotčených zemí a je vyráběn uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(414)

Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení jsou použitelné výlučně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pochází z dotčených zemí a je vyráběn uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (415) | Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení, má se za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových opatření. Tato zvláštní opatření jsou následující: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu a platné osvědčení o vlastnostech materiálu, které splňují požadavky stanovené v článcích tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura a osvědčení o vlastnostech materiálu, se použije příslušná sazba valorického (ad valorem) cla pro všechny ostatní společnosti, aniž by se přihlíželo k minimálním dovozním cenám. |
| --- | --- |

(415)

Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení, má se za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových opatření. Tato zvláštní opatření jsou následující: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu a platné osvědčení o vlastnostech materiálu, které splňují požadavky stanovené v článcích tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura a osvědčení o vlastnostech materiálu, se použije příslušná sazba valorického (ad valorem) cla pro všechny ostatní společnosti, aniž by se přihlíželo k minimálním dovozním cenám.

ad valorem

| (416) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (64). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna názvu nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(416)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (64). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna názvu nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

64

Úředním věstníku Evropské unie

| (417) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (65), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(417)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (65), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

65

Úředního věstníku Evropské unie

| (418) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(418)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli o tloušťce větší než 0,16 mm, v současnosti kódů KN ex 7225 11 00 (kódy TARIC 7225110011, 7225110015 a 7225110019) a ex 7226 11 00 (kódy TARIC 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 a 7226110096), a pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických.

2.   Výše konečného antidumpingového cla, která se použije pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený společnostmi jednotlivě uvedenými v odstavci 4, je rozdíl mezi minimálními dovozními cenami stanovenými v odstavci 3 a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, pokud je druhá uvedená cena nižší než první. Žádné clo se nevybírá, pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie rovná odpovídající minimální dovozní ceně stanovené v odstavci 3, nebo je vyšší. Za žádných okolností nesmí být výše cla vyšší než sazby valorického (ad valorem) cla stanovené v odstavci 4.

3.   Pro účely odstavce 2 platí minimální dovozní cena stanovená v níže uvedené tabulce. Je-li na základě ověření po dovozu zjištěno, že je čistá cena s dodáním na hranice Unie skutečně zaplacená prvním nezávislým odběratelem v Unii (cena po dovozu) nižší než čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a cena po dovozu je nižší než minimální dovozní cena, použije se výše cla rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou stanovenou v tabulce níže a cenou po dovozu, ledaže by použití valorického (ad valorem) cla stanoveného v odstavci 4 navýšením o cenu po dovozu vedlo k částce (skutečně zaplacená cena navýšená o valorické (ad valorem) clo), která je i nadále nižší než minimální dovozní cena stanovená v uvedené tabulce níže.

| Dotčené země | Sortiment výrobků | Minimální dovozní cena
  (v EUR/t čisté hmotnosti výrobku) |
| --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika, Japonsko, Spojené státy americké, Ruská federace, Korejská republika | Výrobky s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg | 2 043 |
| | Výrobky s maximální ztrátou v jádře vyšší než 0,9 W/kg, ale nejvýše 1,05 W/kg | 1 873 |
| | Výrobky s maximální ztrátou v jádře vyšší než 1,05 W/kg | 1 536 |

Dotčené země

Sortiment výrobků

Minimální dovozní cena

(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)

Čínská lidová republika, Japonsko, Spojené státy americké, Ruská federace, Korejská republika

Výrobky s maximální ztrátou v jádře nejvýše 0,9 W/kg

2 043

Výrobky s maximální ztrátou v jádře vyšší než 0,9 W/kg, ale nejvýše 1,05 W/kg

1 873

Výrobky s maximální ztrátou v jádře vyšší než 1,05 W/kg

1 536

4.   Pro účely odstavce 2 se použijí sazby valorického (ad valorem) cla stanovené v níže uvedené tabulce.

| Společnost | Valorické (ad valorem) clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanghaj ČLR | 21,5  % | C039 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, ČLR | 36,6  % | C056 |
| JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko | 39,0  % | C040 |
| Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko | 35,9  % | C041 |
| POSCO, Soul, Korejská republika | 22,5  % | C042 |
| OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekatěrinburg, Ruská federace | 21,6  % | C043 |
| AK Steel Corporation, Ohio, Spojené státy americké | 22,0  % | C044 |

Společnost

Valorické (ad valorem) clo

Doplňkový kód TARIC

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Šanghaj ČLR

21,5  %

C039

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., Wuhan, ČLR

36,6  %

C056

JFE Steel Corporation, Tokio, Japonsko

39,0  %

C040

Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokio, Japonsko

35,9  %

C041

POSCO, Soul, Korejská republika

22,5  %

C042

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk; VIZ Steel, Jekatěrinburg, Ruská federace

21,6  %

C043

AK Steel Corporation, Ohio, Spojené státy americké

22,0  %

C044

5.   Sazbou konečného antidumpingového cla platnou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v odstavci 4, je valorické (ad valorem) clo, jak je stanoveno v tabulce níže.

| Společnost | Valorické (ad valorem) clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Všechny ostatní čínské společnosti | 36,6  % | C999 |
| Všechny ostatní japonské společnosti | 39,0  % | C999 |
| Všechny ostatní korejské společnosti | 22,5  % | C999 |
| Všechny ostatní ruské společnosti | 21,6  % | C999 |
| Všechny ostatní americké společnosti | 22,0  % | C999 |

Společnost

Valorické (ad valorem) clo

Doplňkový kód TARIC

Všechny ostatní čínské společnosti

36,6  %

C999

Všechny ostatní japonské společnosti

39,0  %

C999

Všechny ostatní korejské společnosti

22,5  %

C999

Všechny ostatní ruské společnosti

21,6  %

C999

Všechny ostatní americké společnosti

22,0  %

C999

6.   Použití opatření pro společnosti uvedené v odstavci 4 je podmíněno tím, že bude celním orgánům členských států předložena platná obchodní faktura a osvědčení o vlastnostech materiálu, které odpovídají požadavkům stanoveným v příloze I resp. příloze II. Pokud není předloženo ani osvědčení o vlastnostech materiálu ani faktura, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti. Osvědčení o vlastnostech materiálu musí uvádět skutečnou maximální ztrátu v jádře pro každý svitek ve wattech na kilogram při frekvenci 50 Hz a magnetické indukci 1,7 tesly.

7.   U jednotlivých vyjmenovaných výrobců a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle čl. 131 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (66), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.

8.   U všech ostatních společností a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle čl. 131 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavce 2 sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.

9.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. ledna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1953 ze dne 29. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 109).

2

(3)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 40, 6.2.2020, s. 34).

3

(4)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR), Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (USA) (Úř. věst. C 366, 30.10.2020, s. 25).

4

(5)  Poznámka k dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí ze dne 14. ledna 2021, ref. t21.000455.

5

(6)  K dispozici na adrese: http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2492&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

6

(7)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření, Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s.6

7

(8)  U čtvrtého výrobce v Unii byla provedena dokumentární analýza na základě jeho odpovědi na dotazník a jeho odpovědi na písemné upozornění na nedostatky.

8

(9)  Věc C-376/15 P, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener v. Rada, ECLI:EU:C:2017:269, bod 65.

9

(10)  Zdroj: odpovědi japonských vyvážejících výrobců na dotazník.

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635 ze dne 16. dubna 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 145), a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508 ze dne 7. dubna 2020, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 3).

11

(12)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 149. až 150. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 158. až 159. bod odůvodnění.

12

(13)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 115. až 118. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 122. až 127. bod odůvodnění.

13

(14)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 119. až 122. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 128. až 132. bod odůvodnění: Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován nebo striktně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců EPOS a dodavatelů jejich vstupů.

14

(15)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 123. až 129. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 133. až 138. bod odůvodnění.

15

(16)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 130. až 133. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 139. až 142. bod odůvodnění.

16

(17)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134. až 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 143. až 144. bod odůvodnění.

17

(18)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 136. až 145. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 145. až 154. bod odůvodnění.

18

(19)  U.S. Department of Commerce, „China’s Status as a Non-Market Economy“ (Ministerstvo obchodu USA, „Status Číny jako země bez tržního hospodářství“), A-570053, 26. října 2017, s. 57.

19

(20)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/687 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 5).

20

(21)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

21

(22)  Steel Industry Coalition, Report on Market Research into the Peoples Republic of China Steel Industry (Koalice ocelářského průmyslu, Zpráva o průzkumu trhu v ocelářském průmyslu Čínské lidové republiky (30. června 2016).

22

(23)  Non-Oriented Electrical Steel from the People’s Republic of China: Final Results of the Expedited First Sunset Review of the Countervailing Duty Order, 85 Fed. Reg. 11339 (27. února 2020); Countervailing Duty Investigation of Certain Corrosion-Resistant Steel Products from the People’s Republic of China: Final Affirmative Determination, 81 Fed. Reg. 35308 (2. června 2016).

23

(24)  Baowu, „Company profile“ (Profil společnosti), http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

24

(25)  Zpráva – kapitola 14, s. 358: Na výrobě se soukromé společnosti podílejí 51 % a státní 49 % a na kapacitě se státní podniky podílejí 44 % a soukromé 56 %.

25

(26)  K dispozici na adrese:

26

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021) a

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

(27)  K dispozici na adrese http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021) a http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

27

(28)  Jako tomu bylo v případě fúze mezi soukromou společností Rizhao a státem vlastněným podnikem Shandong Iron and Steel v roce 2009. Viz Beijing Steel Report, s. 58, a akvizice majoritního podílu skupinou China Baowu Steel Group ve společnosti Magang Steel v červnu 2019, viz https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

28

(29)  Viz stanovy společnosti Baoshan, článek 133.4: http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

29

(30)  http://www.wuganggroup.cn/zzjs/index.jhtml, konzultováno dne 9. září 2021.

30

(31)  Zpráva, kapitola 14.

31

(32)  Úvod k plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu.

32

(33)  Zpráva, kapitola 14, s. 347.

33

(34)  Třináctý pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky (2016–2020), k dispozici na adrese

34

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (naposledy zobrazeno dne 6. května 2021).

(35)  Zpráva – kapitola 14, s. 352.

35

(36)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013) vydaný prostřednictvím vyhlášky č. 9 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) vydaným prostřednictvím vyhlášky č. 21 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 16. února 2013.

36

(37)  Viz výroční zpráva za rok 2019, strany 181 a 187: http://static.cninfo.com.cn/finalpage/2020-04-29/1207654234.PDF

37

(38)  Viz výroční zpráva za rok 2019 společnosti Baowu Steel: https://www.shclearing.com/xxpl/cwbg/nb/202005/t20200529_691577.html, s. 210.

38

(39)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134. až 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení (EU) 2020/508, 143. až 144. bod odůvodnění.

39

(40)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

40

(41)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

41

(42)  http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

42

(43)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Ruské federace pro účely šetření na ochranu obchodu SWD(2020) 242 final, kapitola 10, zejména strany 267, 269 a 293.

43

(44)  Tamtéž, s. 225, 291–293.

44

(45)  Tamtéž, zejména kapitoly 11, 12 a 14.

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33). Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze domácí ceny v těchto zemích použít pro účely stanovení běžné hodnoty; tyto údaje o dovozu byly každopádně zanedbatelné.

46

(47)  www.fastmarkets.com

47

(48)  Ruská federace, USA, Korea, Japonsko a Indie, čímž se vylučuje Čína a členské státy EU.

48

(49)  https://novoportal.cemig.com.br/atendimento/valores-de-tarifas-e-servicos/ naposledy konzultováno dne 21. září 2021.

49

(50)  http://www.gasmig.com.br/Institucional/Paginas/Hist%C3%B3rico%20de%20tarifas.aspx naposledy konzultováno dne 21. září 2021.

50

(51)  Čínské vývozní statistiky uvádějí prodej na vývoz ve výši 244 097 tun, zatímco skupina Baoshan vykázala v období šetření prodej na vývoz ve výši 203 450 tun.

51

(52)  Bylo to výsledkem zvláštní žádosti nizozemské společnosti o zachování důvěrnosti jejích údajů.

52

(53)  Ztráty vzniklé v letech 2018 a 2019 (–8,4 % a –11,7 %) byly opět asi 4krát a 5krát vyšší než ztráty v roce 2017 (–2,1 %).

53

(54)  Volná kapacita (kapacita mínus skutečná výroba) v ČLR přesahuje více než dvojnásobek celkové spotřeby v Unii během období přezkumného šetření, zatímco jediný spolupracující ruský vyvážející výrobce má nominální výrobní kapacitu, která je podobná celkové spotřebě v Unii.

54

(55)  Jak je popsáno v 99. a 222. bodě odůvodnění, Komise připomněla, že přezkoumala současnou cenovou politiku vyvážejících výrobců z Koreje a Číny porovnáním jejich cen na domácím trhu s jejich prodejními cenami do třetích zemí. Komise například konstatovala, že během období přezkumného šetření byly jejich průměrné vývozní ceny ze závodu do třetích zemí nižší než nejnižší minimální dovozní cena platná ve stejném období v EU (Korea a Čína).

55

(56)  Během posuzovaného období původního šetření byla velká část dovozu dotčeného japonského výrobku do Nizozemska hlášena pod důvěrným kódem KN. Z tohoto důvodu byla v původním nařízení uvedena rozpětí týkající se dovozu z dotčených zemí.

56

(57)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10). Směrnice o ekodesignu je prováděna prostřednictvím nařízení týkajících se konkrétních výrobků, která jsou přímo použitelná ve všech zemích EU. Nařízení o ekodesignu obsahuje nové požadavky na ekodesign, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory. Stupeň 1 nařízení o ekodesignu vstoupil v platnost dne 1. července 2015 a stupeň 2 dne 1. července 2021. Požadavky stupně 2 jsou přísnější než požadavky pro stupeň 1. Ačkoli v tak krátkém časovém období od vstupu stupně 2 v platnost ještě nelze celkové účinky posoudit, obecně se má za to, že tyto požadavky stupně 2 budou pro konstruování a výrobu transformátorů nákladově efektivním způsobem a v rámci požadovaných prostorových omezení vyžadovat nejkvalitnější typy EPOS.

57

(58)  Japonský vyvážející výrobce JFE rovněž uvedl, že zachování opatření by neúměrně poškodilo uživatele a omezilo by jejich dovozní kanály, přičemž výrobní odvětví Unie nemůže poptávku uživatelů uspokojit (viz úvodní připomínky v podání společnosti JFE Steel ze dne 10. prosince 2020).

58

(59)  Vypočteno jako 20 % minus náklady na vstupní materiál EPOS pro uživatele vynásobeno 12 %, což je průměr hodnot 7 % a 17 %.

59

(60)  Nařízení Komise (EU) č. 548/2014 ze dne 21. května 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory (Úř. věst. L 152, 22.5.2014, s. 1).

60

(61)  V říjnu 2019 upravilo NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1783 ze dne 1. října 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 548/2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory (Úř. věst. L 272, 25.10.2019, s. 107) předmět a oblast působnosti nařízení o ekodesignu s ohledem na nadcházející provádění požadavků stupně 2 týkajících se výkonových transformátorů od 1. července 2021.

61

(62)  https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/eu-strategy-offshore-renewable-energy_en

62

(63)  https://ec.europa.eu/clima/eu-action/climate-strategies-targets/2050-long-term-strategy_cs

63

(64)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

64

(65)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

65

(66)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

66

---

PŘÍLOHA I

Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 6 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

| — | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

—

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| — | Toto prohlášení:


  „
  Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) a (ztráta v jádře) elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou prodávané na vývoz do Evropské unie, jíž se týká tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.
  “


  Datum a podpis |
| --- | --- |

—

Toto prohlášení:

„
  Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) a (ztráta v jádře) elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou prodávané na vývoz do Evropské unie, jíž se týká tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.
  “

Datum a podpis

---

PŘÍLOHA II

Platné osvědčení o vlastnostech materiálu zmíněné v čl. 1 odst. 6 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který osvědčení o vlastnostech materiálu vystavil, v tomto formátu:

| — | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který osvědčení o vlastnostech materiálu vystavil. |
| --- | --- |

—

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který osvědčení o vlastnostech materiálu vystavil.

| — | Toto prohlášení:


  „
  Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že elektrotechnická ocel s orientovanou strukturou prodávaná na vývoz do Evropské unie, jíž se týká osvědčení o vlastnostech materiálu vykazující měření maximální ztráty v jádře ve wattech na kilogram při frekvenci 50 Hz a magnetické indukci 1,7 tesly, a velikost v mm, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v tomto osvědčení jsou úplné a správné.
  “


  Datum a podpis |
| --- | --- |

—

Toto prohlášení:

„
  Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že elektrotechnická ocel s orientovanou strukturou prodávaná na vývoz do Evropské unie, jíž se týká osvědčení o vlastnostech materiálu vykazující měření maximální ztráty v jádře ve wattech na kilogram při frekvenci 50 Hz a magnetické indukci 1,7 tesly, a velikost v mm, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v tomto osvědčení jsou úplné a správné.
  “

Datum a podpis

---

ROZHODNUTÍ

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/77

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2022/59

ze dne 10. ledna 2022

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2021/5 (BiH/32/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (dále jen „velitel sil EU“). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 6 odst. 1 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině (dále jen „velitel sil EU“).

| (2) | Dne 15. prosince 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/5 (2), kterým jmenoval velitelem sil EU generálmajora Alexandera PLATZERA. |
| --- | --- |

(2)

Dne 15. prosince 2020 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2021/5 (2), kterým jmenoval velitelem sil EU generálmajora Alexandera PLATZERA.

| (3) | Dne 3. listopadu 2021 rakouské vojenské orgány doporučily, aby byl velitelem sil EU jako nástupce generálmajora Alexandera PLATZERA od 20. ledna 2022 jmenován generálmajor Anton WESSELY. |
| --- | --- |

(3)

Dne 3. listopadu 2021 rakouské vojenské orgány doporučily, aby byl velitelem sil EU jako nástupce generálmajora Alexandera PLATZERA od 20. ledna 2022 jmenován generálmajor Anton WESSELY.

| (4) | Dne 25. listopadu 2021 vyjádřil s doporučením rakouských vojenských orgánů souhlas Vojenský výbor EU. |
| --- | --- |

(4)

Dne 25. listopadu 2021 vyjádřil s doporučením rakouských vojenských orgánů souhlas Vojenský výbor EU.

| (5) | Rozhodnutí (SZBP) 2021/5 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí (SZBP) 2021/5 by proto mělo být zrušeno.

| (6) | V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu.

| (7) | Evropská rada na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy Unie, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO, |
| --- | --- |

(7)

Evropská rada na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 přijala prohlášení, které uvádí, že opatření „Berlín plus“ a jejich provádění se bude vztahovat pouze na ty členské státy Unie, které jsou zároveň buď členy NATO, nebo stranami „Partnerství pro mír“, a které tudíž uzavřely dvoustranné bezpečnostní dohody s NATO,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Generálmajor Anton WESSELY je jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině ode dne 20. ledna 2022.

Článek 2

Rozhodnutí (SZBP) 2021/5 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 20. ledna 2022.

V Bruselu dne 10. ledna 2022.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

D. PRONK

---

(1)  
  Úř. věst. L 252, 28.7.2004, s. 10.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2021/5 ze dne 15. prosince 2020 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2019/783 (BiH/31/2020) (Úř. věst. L 4, 7.1.2021, s. 8).

2

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/79

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/60

ze dne 12. ledna 2022

o mechanismu operativní koordinace pro vnější rozměr migrace

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/415/EU ze dne 24. června 2014 o způsobu provádění doložky solidarity (1) Unií, a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Toto rozhodnutí se týká zřízení mechanismu pro operativní koordinaci vnějšího rozměru migrace (MOCADEM) úpravou integrovaného mechanismu EU, který byl schválen Radou dne 25. června 2013, a opatření k jeho provádění, na něž se odkazuje v čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2014/415/EU. |
| --- | --- |

(1)

Toto rozhodnutí se týká zřízení mechanismu pro operativní koordinaci vnějšího rozměru migrace (MOCADEM) úpravou integrovaného mechanismu EU, který byl schválen Radou dne 25. června 2013, a opatření k jeho provádění, na něž se odkazuje v čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2014/415/EU.

| (2) | Evropská rada vyzvala na zasedání konaném ve dnech 24. a 25. června 2021 k intenzivnějšímu partnerství a spolupráci se zeměmi původu a tranzitu s cílem zabránit ztrátám na životech a zmírnit tlak na evropské hranice na základě pragmatického, flexibilního a konkrétním okolnostem přizpůsobeného přístupu, v jehož rámci se budou koordinovaně využívat všechny dostupné nástroje a pobídky na úrovni Unie i členských států. |
| --- | --- |

(2)

Evropská rada vyzvala na zasedání konaném ve dnech 24. a 25. června 2021 k intenzivnějšímu partnerství a spolupráci se zeměmi původu a tranzitu s cílem zabránit ztrátám na životech a zmírnit tlak na evropské hranice na základě pragmatického, flexibilního a konkrétním okolnostem přizpůsobeného přístupu, v jehož rámci se budou koordinovaně využívat všechny dostupné nástroje a pobídky na úrovni Unie i členských států.

| (3) | Na zasedání konaném ve dnech 21. a 22. října 2021 Evropská rada následně vyzvala k tomu, aby byly zavedeny akční plány vypracované pro osm prioritních zemí původu a tranzitu, které budou podpořeny konkrétními harmonogramy a odpovídající finanční podporou. |
| --- | --- |

(3)

Na zasedání konaném ve dnech 21. a 22. října 2021 Evropská rada následně vyzvala k tomu, aby byly zavedeny akční plány vypracované pro osm prioritních zemí původu a tranzitu, které budou podpořeny konkrétními harmonogramy a odpovídající finanční podporou.

| (4) | Dne 16. prosince 2021 vyzvala Evropská rada Radu, aby pod vedením předsednictví zajistila pozorné sledování rychlého a účinného provádění vnější migrační politiky Evropské unie. |
| --- | --- |

(4)

Dne 16. prosince 2021 vyzvala Evropská rada Radu, aby pod vedením předsednictví zajistila pozorné sledování rychlého a účinného provádění vnější migrační politiky Evropské unie.

| (5) | S cílem zabezpečit, aby byla Rada schopna plnění svého úkolu zajistit, je nezbytné integrovat jednotlivé prostředky a motivační nástroje, posílit koordinaci mezi všemi aktéry zapojenými do provádění vnějšího rozměru migrace a zajistit operativní povahu opatření Unie, aniž budou dotčeny příslušné pravomoci orgánů Unie. |
| --- | --- |

(5)

S cílem zabezpečit, aby byla Rada schopna plnění svého úkolu zajistit, je nezbytné integrovat jednotlivé prostředky a motivační nástroje, posílit koordinaci mezi všemi aktéry zapojenými do provádění vnějšího rozměru migrace a zajistit operativní povahu opatření Unie, aniž budou dotčeny příslušné pravomoci orgánů Unie.

| (6) | Za tímto účelem by měl být vytvořen mechanismus pro operativní koordinaci vnějšího rozměru migrace (MOCADEM). Tento mechanismus by měl vycházet z opatření stanovených v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2018/1993 (2) o opatřeních pro integrovanou politickou reakci EU na krize. Má však jiný účel, neboť nový mechanismus má řešit vztahy se třetími zeměmi v oblasti migrace, |
| --- | --- |

(6)

Za tímto účelem by měl být vytvořen mechanismus pro operativní koordinaci vnějšího rozměru migrace (MOCADEM). Tento mechanismus by měl vycházet z opatření stanovených v prováděcím rozhodnutí Rady (EU) 2018/1993 (2) o opatřeních pro integrovanou politickou reakci EU na krize. Má však jiný účel, neboť nový mechanismus má řešit vztahy se třetími zeměmi v oblasti migrace,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zřízení mechanismu operativní koordinace

1.   Tímto rozhodnutím se zřizuje mechanismus operativní koordinace pro vnější rozměr migrace (dále jen „mechanismus MOCADEM“). Mechanismus MOCADEM Unii umožní včas koordinovat otázky týkající se vnějšího rozměru migrace a reagovat na ně.

2.   Poskytuje Radě nezbytnou flexibilitu pro zajištění syntézy informací a směrů navržených jednotlivými přípravnými orgány a jednotlivými stranami zapojenými do tohoto mechanismu. Připravuje a navrhuje operativní opatření týkající se prostředků a motivačních nástrojů, které mají být mobilizovány za účelem provádění cílů Unie pro každou dotčenou třetí zemi.

3.   Mechanismus MOCADEM se uplatňuje pod vedením předsednictví Rady, přičemž se v plné míře zohledňují pravomoci Komise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

4.   Mechanismus MOCADEM nenahrazuje ani nezdvojuje stávající mechanismy či ujednání Unie.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se „operativní činností“ rozumí jakákoli činnost, jejíž provádění může přispět k dosažení cílů Unie v rámci jejích vztahů se třetí zemí v oblasti migrace, včetně:

| — | politického nebo diplomatického přístupu; |
| --- | --- |

—

politického nebo diplomatického přístupu;

| — | činnosti na podporu dotčené třetí země, mimo jiné v oblasti budování kapacit nebo rozvojové spolupráce; |
| --- | --- |

—

činnosti na podporu dotčené třetí země, mimo jiné v oblasti budování kapacit nebo rozvojové spolupráce;

| — | mobilizace jakýchkoli dostupných motivačních nástrojů, například finanční podpory, nebo nástrojů vízové politiky nebo jakékoli jiné politiky; a |
| --- | --- |

—

mobilizace jakýchkoli dostupných motivačních nástrojů, například finanční podpory, nebo nástrojů vízové politiky nebo jakékoli jiné politiky; a

| — | vypracování cílených komunikačních strategií. |
| --- | --- |

—

vypracování cílených komunikačních strategií.

Článek 3

Fungování

1.   Pokud má situace ve vztazích mezi Evropskou unií a třetí zemí v oblasti migrace takový dopad, že vyžaduje koordinaci a včasnou reakci ze strany Unie, může předsednictví za podpory generálního sekretariátu Rady a s využitím jeho poradenství svolat jednání u kulatého stolu v rámci mechanismu MOCADEM.

2.   Cílem kulatého stolu mechanismu MOCADEM je provést syntézu informací a politických návrhů předložených jednotlivými přípravnými orgány Rady i dalšími přizvanými stranami. Vychází se při tom zejména z operativních shrnutí vypracovaných Pracovní skupinou pro vnější aspekty migrace (EMWP) a z relevantní práce jiných pracovních skupin Rady (např. Pracovní skupina pro víza, Pracovní skupina pro integraci, migraci a vyhoštění, Pracovní skupina pro rozvojovou spolupráci a mezinárodní partnerství, nebo pracovní skupiny pro jednotlivé zeměpisné oblasti). V rámci kulatého stolu se připravují operativní činnosti, které mají být navrženy Výboru stálých zástupců (Coreper), a to ve všech oblastech relevantních pro vztahy mezi Evropskou unií a dotčenou třetí zemí v oblasti migrace.

3.   O složení účastníků jednání u kulatého stolu mechanismu MOCADEM rozhoduje předsednictví. Útvary Komise a Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) jsou vyzvány, aby se zúčastnily a předložily souhrnný příspěvek týkající se všech příslušných oblastí jejich působnosti. K účasti jsou přizvány zainteresované členské státy. K účasti jsou podle potřeby přizvány rovněž příslušné instituce a jiné subjekty Unie, další relevantní zúčastněné strany a odborníci v určitých oblastech.

4.   Úroveň zastoupení každého přizvaného orgánu, instituce, jiného subjektu nebo jiné strany odpovídá operativnímu a rozhodovacímu cíli jednání u kulatého stolu.

Článek 4

Úloha Výboru stálých zástupců

V zájmu zajištění soudržnosti politik a opatření prováděných Unií zajišťuje Výbor stálých zástupců strategické směřování činnosti mechanismu MOCADEM, který Výboru stálých zástupců pravidelně podává zprávy, a uvedený výbor zajištuje politickou kontrolu provádění opatření.

Článek 5

Zdroje

1.   Mechanismus MOCADEM může vycházet ze zpráv vypracovaných v rámci podpůrné kapacity integrovaného situačního povědomí a analýzy (dále jen „podpůrná kapacita pro ISAA“) zřízené prováděcím rozhodnutím (EU) 2018/1993.

2.   Podpůrná kapacita pro ISAA umožňuje:

| a) | shromažďovat a šířit situační informace, analýzy vypracované Unií a členskými státy, rozhodnutí a opatření, která relevantní zúčastněné strany přijaly nebo potřebují přijmout, a požadavky na koordinaci; |
| --- | --- |

a)

shromažďovat a šířit situační informace, analýzy vypracované Unií a členskými státy, rozhodnutí a opatření, která relevantní zúčastněné strany přijaly nebo potřebují přijmout, a požadavky na koordinaci;

| b) | zpracovávat informace uvedené v písmenu a) a poskytovat přehled o situaci; a |
| --- | --- |

b)

zpracovávat informace uvedené v písmenu a) a poskytovat přehled o situaci; a

| c) | provádět integrovanou analýzu, včetně případného vývoje a důsledků dané situace. |
| --- | --- |

c)

provádět integrovanou analýzu, včetně případného vývoje a důsledků dané situace.

3.   Vývoj integrovaného situačního povědomí a analýzy zajišťují útvary Komise a ESVČ v rámci svých příslušných úloh a povinností a v mezích svých existujících prostředků a kapacit. Integrované situační povědomí a analýzy vycházejí rovněž z analýz poskytnutých členskými státy a institucemi a jinými subjekty Unie.

Článek 6

Přezkum

Nejpozději dne 13. ledna 2023 Výbor stálých zástupců přezkoumá na základě zprávy, kterou po konzultaci s Komisí a vysokým představitelem předložilo předsednictví, provádění mechanismu MOCADEM. Výbor stálých zástupců příslušně navrhne Radě případné změny tohoto rozhodnutí.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 12. ledna 2022.

Za Radu

předseda

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  
  Úř. věst. L 192, 1.7.2014, s. 53.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2018/1993 ze dne 11. prosince 2018 o opatřeních pro integrovanou politickou reakci EU na krize (Úř. věst. L 320, 17.12.2018, s. 28).

2

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/82

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/61

ze dne 14. ledna 2022

o jmenování členů Výboru vrchních inspektorů práce pro nové funkční období

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Komise 95/319/ES ze dne 12. července 1995 o zřízení Výboru vrchních inspektorů práce (1), a zejména na článek 5 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 95/319/ES se má výbor skládat z jednoho řádného člena za každý členský stát a za každého řádného člena může být jmenován jeden náhradní člen. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 95/319/ES se má výbor skládat z jednoho řádného člena za každý členský stát a za každého řádného člena může být jmenován jeden náhradní člen.

| (2) | Podle čl. 5 odst. 2 uvedeného rozhodnutí má řádné a náhradní členy výboru jmenovat Komise na návrh členských států. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 5 odst. 2 uvedeného rozhodnutí má řádné a náhradní členy výboru jmenovat Komise na návrh členských států.

| (3) | V čl. 5 odst. 3 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že funkční období členů výboru má činit tři roky a že členové mohou být jmenováni opakovaně. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 5 odst. 3 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že funkční období členů výboru má činit tři roky a že členové mohou být jmenováni opakovaně.

| (4) | Stávající funkční období výboru končí 31. prosince 2021. |
| --- | --- |

(4)

Stávající funkční období výboru končí 31. prosince 2021.

| (5) | Komise by proto měla jmenovat členy výboru na základě návrhů členských států na období tří let. |
| --- | --- |

(5)

Komise by proto měla jmenovat členy výboru na základě návrhů členských států na období tří let.

| (6) | Aby bylo umožněno rychlé uplatnění opatření stanovených v tomto rozhodnutí, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo umožněno rychlé uplatnění opatření stanovených v tomto rozhodnutí, mělo by toto rozhodnutí vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Řádní a náhradní členové Výboru vrchních inspektorů práce jsou jmenováni na období tří let od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2024 v souladu s přílohou.

Seznam členů se pro informaci vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 14. ledna 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 188, 9.8.1995, s. 11.

1

---

PŘÍLOHA

| Členský stát | Řádný člen | Náhradní člen |
| --- | --- | --- |
| Belgie | Paul TOUSSEYN | Maria-Cristina RIBAS Y RIBAS |
| Bulharsko | Tsvetomila FILIPOVA | Irena DIMITROVA |
| Česká republika | Rudolf HAHN | Pavel HEISIG |
| Dánsko | Sine FREDERIKSEN | Annemarie KNUDSEN |
| Německo | Kai-Michael SCHÄFER | Helmut GOTTWALD |
| Estonsko | Maret MARIPUU | Silja SOON |
| Irsko | Mark CULLEN | Dermot O’BRIEN |
| Řecko | Chrysoula TOUFEKOULA | Panagiota KATSAKIORI |
| Španělsko | Héctor ILLUECA BALLESTER | Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA |
| Francie | Annaick LAURENT | Imed BENTALEB |
| Chorvatsko | Miroslav BABIĆ | Božica BREŠKI DŽODAN |
| Itálie | Orazio PARISI | Roberta FABRIZI |
| Kypr | Anastassios YIANNAKI | Aristodemos ECONOMIDES |
| Lotyšsko | Renārs LŪSIS | Linda MATISĀNE |
| Litva | Jonas GRICIUS | Dalia LEGIENE |
| Lucembursko | Marco BOLY | Patrice FURLANI |
| Maďarsko | Péter NESZTINGER | Nóra KISSNÉ PÁLMAI |
| Malta | Mark GAUCI | Vincent ATTARD |
| Nizozemsko | Rits DE BOER | Frances DIEPSTRATEN |
| Rakousko | Gertrud BREINDL | Alexandra MARX |
| Polsko | Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO | Michal WYSZKOWSKI |
| Portugalsko | Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS | Nelson FERREIRA |
| Rumunsko | Dantes Nicolae BRATU | Cristian Bogdan CĂLINA |
| Slovinsko | Jadranko GRLIC | Slavko KRIŠTOFELC |
| Slovenská republika | Hedviga MACHAYOVÁ | Stanislav KRAJŇÁK |
| Finsko | Raimo ANTILA | Arto TERONEN |
| Švédsko | Håkan OLSSON | Pia ZÄTTERSTRÖM |

Členský stát

Řádný člen

Náhradní člen

Belgie

Paul TOUSSEYN

Maria-Cristina RIBAS Y RIBAS

Bulharsko

Tsvetomila FILIPOVA

Irena DIMITROVA

Česká republika

Rudolf HAHN

Pavel HEISIG

Dánsko

Sine FREDERIKSEN

Annemarie KNUDSEN

Německo

Kai-Michael SCHÄFER

Helmut GOTTWALD

Estonsko

Maret MARIPUU

Silja SOON

Irsko

Mark CULLEN

Dermot O’BRIEN

Řecko

Chrysoula TOUFEKOULA

Panagiota KATSAKIORI

Španělsko

Héctor ILLUECA BALLESTER

Gonzalo GIMÉNEZ COLOMA

Francie

Annaick LAURENT

Imed BENTALEB

Chorvatsko

Miroslav BABIĆ

Božica BREŠKI DŽODAN

Itálie

Orazio PARISI

Roberta FABRIZI

Kypr

Anastassios YIANNAKI

Aristodemos ECONOMIDES

Lotyšsko

Renārs LŪSIS

Linda MATISĀNE

Litva

Jonas GRICIUS

Dalia LEGIENE

Lucembursko

Marco BOLY

Patrice FURLANI

Maďarsko

Péter NESZTINGER

Nóra KISSNÉ PÁLMAI

Malta

Mark GAUCI

Vincent ATTARD

Nizozemsko

Rits DE BOER

Frances DIEPSTRATEN

Rakousko

Gertrud BREINDL

Alexandra MARX

Polsko

Katarzyna ŁAŻEWSKA-HRYCKO

Michal WYSZKOWSKI

Portugalsko

Maria Fernanda FERREIRA CAMPOS

Nelson FERREIRA

Rumunsko

Dantes Nicolae BRATU

Cristian Bogdan CĂLINA

Slovinsko

Jadranko GRLIC

Slavko KRIŠTOFELC

Slovenská republika

Hedviga MACHAYOVÁ

Stanislav KRAJŇÁK

Finsko

Raimo ANTILA

Arto TERONEN

Švédsko

Håkan OLSSON

Pia ZÄTTERSTRÖM

---

| 17.1.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/84

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/62

ze dne 14. ledna 2022

o některých mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii

(oznámeno pod číslem C(2022) 320)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 259 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Africký mor prasat je infekční virová nákaza postihující chovaná a volně žijící prasata a může mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí.

| (2) | V případě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří na jiná volně žijící prasata a do zařízení pro chovaná prasata. |
| --- | --- |

(2)

V případě ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří na jiná volně žijící prasata a do zařízení pro chovaná prasata.

| (3) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Zejména články 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 stanoví některá opatření, která mají být přijata v případě úředního potvrzení ohniska nákazy kategorie A u volně žijících zvířat, včetně afrického moru prasat u volně žijících prasat. Uvedená ustanovení zejména stanoví zřízení pásma infekce a zákazy přemísťování volně žijících zvířat druhů uvedených na seznamu a produktů živočišného původu z těchto zvířat. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Zejména články 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 stanoví některá opatření, která mají být přijata v případě úředního potvrzení ohniska nákazy kategorie A u volně žijících zvířat, včetně afrického moru prasat u volně žijících prasat. Uvedená ustanovení zejména stanoví zřízení pásma infekce a zákazy přemísťování volně žijících zvířat druhů uvedených na seznamu a produktů živočišného původu z těchto zvířat.

| (4) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. Zejména v případě ohniska uvedené nákazy u volně žijících prasat v oblasti členského státu stanoví čl. 3 písm. b) uvedeného prováděcího nařízení vymezení pásma infekce v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. Kromě toho článek 6 uvedeného prováděcího nařízení stanoví, že tato oblast má být zařazena na seznamu v části II přílohy I uvedeného nařízení jako uzavřené pásmo II a že pásmo infekce vymezené v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 má být neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo alespoň uzavřené pásmo II. Zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 zahrnují mimo jiné zákazy přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená uzavřená pásma. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 (4) stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat. Zejména v případě ohniska uvedené nákazy u volně žijících prasat v oblasti členského státu stanoví čl. 3 písm. b) uvedeného prováděcího nařízení vymezení pásma infekce v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. Kromě toho článek 6 uvedeného prováděcího nařízení stanoví, že tato oblast má být zařazena na seznamu v části II přílohy I uvedeného nařízení jako uzavřené pásmo II a že pásmo infekce vymezené v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 má být neprodleně upraveno tak, aby zahrnovalo alespoň uzavřené pásmo II. Zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 zahrnují mimo jiné zákazy přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená uzavřená pásma.

| (5) | V návaznosti na ohnisko afrického moru prasat u volně žijících prasat v regionu Piemont v Itálii informoval uvedený členský stát Komisi o situaci v souvislosti s africkým morem prasat na svém území a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a prováděcím nařízením (EU) 2021/605 vymezil pásmo infekce. |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na ohnisko afrického moru prasat u volně žijících prasat v regionu Piemont v Itálii informoval uvedený členský stát Komisi o situaci v souvislosti s africkým morem prasat na svém území a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a prováděcím nařízením (EU) 2021/605 vymezil pásmo infekce.

| (6) | Na základě informací obdržených od uvedeného členského státu týkajících se zmíněného ohniska bylo přijato prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/28 (5). |
| --- | --- |

(6)

Na základě informací obdržených od uvedeného členského státu týkajících se zmíněného ohniska bylo přijato prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/28 (5).

| (7) | Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/28 se epizootologická situace v Itálii s ohledem na africký mor prasat v regionech Piemont a Ligurie změnila, a Itálie proto provedla požadovaná opatření pro tlumení a shromáždila dodatečné údaje o dozoru. |
| --- | --- |

(7)

Od data přijetí prováděcího rozhodnutí (EU) 2022/28 se epizootologická situace v Itálii s ohledem na africký mor prasat v regionech Piemont a Ligurie změnila, a Itálie proto provedla požadovaná opatření pro tlumení a shromáždila dodatečné údaje o dozoru.

| (8) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Itálií určit na úrovni Unie pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě. Toto pásmo infekce zohledňuje současnou epizootologickou situaci v Itálii. |
| --- | --- |

(8)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Itálií určit na úrovni Unie pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v uvedeném členském státě. Toto pásmo infekce zohledňuje současnou epizootologickou situaci v Itálii.

| (9) | Aby se zabránilo dalšímu šíření afrického moru prasat do doby, než bude oblast Itálie zasažená nedávným ohniskem zařazena na seznam v části II přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 jako uzavřené pásmo II, měla by se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v uvedené části, která se použijí na přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená pásma, vztahovat rovněž na přemísťování uvedených zásilek z infikovaného pásma vymezeného Itálií v návaznosti na uvedené nedávné ohnisko, a to nad rámec opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

Aby se zabránilo dalšímu šíření afrického moru prasat do doby, než bude oblast Itálie zasažená nedávným ohniskem zařazena na seznam v části II přílohy I prováděcího nařízení (EU) 2021/605 jako uzavřené pásmo II, měla by se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat stanovená v uvedené části, která se použijí na přemísťování zásilek prasat chovaných v uzavřených pásmech II a produktů z těchto zvířat mimo uvedená pásma, vztahovat rovněž na přemísťování uvedených zásilek z infikovaného pásma vymezeného Itálií v návaznosti na uvedené nedávné ohnisko, a to nad rámec opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.

| (10) | Uvedené pásmo infekce by proto mělo být zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a mělo by podléhat zvláštním opatřením k tlumení afrického moru prasat, která se použijí na uzavřená pásma II stanovená v nařízení (EU) 2021/605. Vzhledem k této nové epizootologické situaci, pokud jde o africký mor prasat v Itálii, a vzhledem ke zvýšenému bezprostřednímu riziku dalšího šíření nákazy by však přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z těchto zvířat z pásma infekce do jiných členských států a do třetích zemí nemělo být povoleno v souladu s uvedeným prováděcím nařízením. Doba trvání tohoto vymezení pásem by měla být rovněž stanovena v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(10)

Uvedené pásmo infekce by proto mělo být zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a mělo by podléhat zvláštním opatřením k tlumení afrického moru prasat, která se použijí na uzavřená pásma II stanovená v nařízení (EU) 2021/605. Vzhledem k této nové epizootologické situaci, pokud jde o africký mor prasat v Itálii, a vzhledem ke zvýšenému bezprostřednímu riziku dalšího šíření nákazy by však přemísťování zásilek chovaných prasat a produktů z těchto zvířat z pásma infekce do jiných členských států a do třetích zemí nemělo být povoleno v souladu s uvedeným prováděcím nařízením. Doba trvání tohoto vymezení pásem by měla být rovněž stanovena v tomto rozhodnutí.

| (11) | V zájmu zmírnění rizik vyplývajících z nedávného ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v Itálii by proto přemísťování zásilek prasat chovaných v pásmu infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a třetích zemí nemělo být Itálií povoleno až do data skončení platnosti tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(11)

V zájmu zmírnění rizik vyplývajících z nedávného ohniska afrického moru prasat u volně žijících prasat v Itálii by proto přemísťování zásilek prasat chovaných v pásmu infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a třetích zemí nemělo být Itálií povoleno až do data skončení platnosti tohoto rozhodnutí.

| (12) | Pásmo infekce v Itálii by proto mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání vymezení uvedeného pásma. |
| --- | --- |

(12)

Pásmo infekce v Itálii by proto mělo být neprodleně zřízeno a zařazeno na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání vymezení uvedeného pásma.

| (13) | Kromě toho by prováděcí rozhodnutí (EU) 2022/28 mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(13)

Kromě toho by prováděcí rozhodnutí (EU) 2022/28 mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Itálie zajistí, aby příslušný orgán uvedeného členského státu okamžitě vymezil pásmo infekce v souvislosti s africkým morem prasat v souladu s článkem 63 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a čl. 3 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2021/605 a aby toto pásmo zahrnovalo přinejmenším oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Itálie zajistí, aby se zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat použitelná na uzavřená pásma II stanovená v prováděcím nařízení (EU) 2021/605 použila v oblastech uvedených jako pásmo infekce v příloze tohoto rozhodnutí vedle opatření stanovených v článcích 63 až 66 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687.

Článek 3

Itálie zajistí, aby nebylo povoleno přemísťování zásilek prasat chovaných v oblastech uvedených na seznamu v příloze jako pásmo infekce a produktů z těchto zvířat do jiných členských států a do třetích zemí.

Článek 4

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2022/28 se zrušuje.

Článek 5

Toto rozhodnutí se použije do 7. dubna 2022.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 14. ledna 2022.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1882 ze dne 3. prosince 2018 o uplatňování některých pravidel pro prevenci a tlumení nákaz na kategorie nákaz uvedených na seznamu a o stanovení seznamu druhů a skupin druhů, které představují značné riziko šíření zmíněných nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/605 ze dne 7. dubna 2021, kterým se stanoví zvláštní opatření k tlumení afrického moru prasat (Úř. věst. L 129, 15.4.2021, s. 1).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/28 ze dne 10. ledna 2022 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Itálii (Úř. věst. L 6, 11.1.2022, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

| Oblasti vymezené jako pásmo infekce v Itálii podle článků 1 a 2 | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- |
| The following Municipalities in Alessandria Province (in the Piedmont Region): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa
  Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio
  Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio
  Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone
  (8,45727278876742 44,63089265969160
  8,55861517117922 44,74209723634160
  9,13736453800926 44,66989975655660
  9,15540681134747 44,61648181206380
  8,73824220657282 44,72696646719320
  8,61562007223858 44,69190602382560
  8,93040363441492 44,81968883462180
  8,49447544395196 44,62722764850570
  8,56473539819401 44,68789339467210
  8,74636288150420 44,75059273473320
  8,42129291950308 44,63969537998470
  8,75930326899722 44,62691881543910
  8,63740139277921 44,62434812841120
  8,63858222063218 44,75455782334510
  8,71846974527489 44,62638068750350
  8,89386001136932 44,58440010916580
  8,55874665930415 44,71075156306240
  8,69111333204035 44,78299430216140
  8,41915790087027 44,55791198914240
  8,49367163633172 44,55338822789150
  8,74631123216426 44,69512008136360
  8,58719060646501 44,75848315528430
  8,64417289489248 44,68543047716730
  8,99755707864655 44,78043205626340
  8,76829094684916 44,72638568906850
  9,07255271598525 44,64185166864540
  8,54911684802305 44,66663867866640
  8,59226750751732 44,69638794728860
  8,53922967163181 44,64350156328750
  8,72743143861598 44,66586866952670
  8,67002201159106 44,60550700085100
  9,10330699471010 44,70808583954200
  8,78397023610347 44,57487653499660
  9,06107451700302 44,73294309814000
  8,70849659300505 44,68822313714590
  8,42328778652507 44,59475249111450
  8,46360750191520 44,68011546896980
  8,88874777891277 44,67031750803820
  8,75896336772026 44,67223782936240
  8,47458185995056 44,73675717933340
  8,81478031361033 44,68806247709180
  8,57568502491472 44,63214498530620
  9,04427456584015 44,81041974794140
  8,79499080831824 44,76525022594960
  8,59096726302438 44,57435395353490
  8,55652874515147 44,57812296857710
  8,52095609681052 44,59574712770110
  8,97083253884797 44,81192928808210
  8,89458260127221 44,80727990912480
  8,71313346196787 44,76727375186560
  9,04516435521301 44,76163066101660
  8,58674249319950 44,65976966415050
  8,52072973753048 44,69823396728840
  8,90407538971857 44,78435487549180
  8,40346525953094 44,51705875229720
  8,50824775878796 44,65464001092950
  8,84535265104008 44,60267033001400
  8,69624966113450 44,61254452732950
  8,74075623908678 44,61246848769640
  8,69444380311572 44,72886154776960
  8,93927313424989 44,79661096906260
  8,83736482027039 44,65619000581520
  8,51986190900926 44,75239968904180
  8,90846531876548 44,70937403696430
  8,85000461841281 44,72424123571250
  8,67847355085801 44,67598286220460
  8,85816294592197 44,81022548084300
  9,01797825835193 44,68059762387700
  9,05778535753977 44,69138187956990
  8,91940789286359 44,76517145810900
  8,89957005991554 44,73677723481390
  8,96759163176693 44,73477101363680
  8,96918397666821 44,69388675169590
  8,86959918499003 44,77070494279810
  9,10670296027467 44,76028087718580
  9,10801126702959 44,80025258799040
  9,07022073878190 44,78705109135660
  9,16898010826526 44,74151039122800)

  The following Municipalities in Genova and Savona Provinces (in the Liguria Region): Genova province: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia
  (9,07701363054534 44,38959842091660
  8,66736813999132 44,42141788217480
  8,84168896064697 44,50558661644810
  8,94455916421254 44,60591625352020
  8,74668355712525 44,47140693595360
  8,96292020330127 44,64550266645310
  9,13302858749659 44,44947462784860
  8,89334755666611 44,44190547215230
  8,72187072459182 44,50202491949630
  8,94661631372455 44,51422708949270
  8,71098122547952 44,53265041525070
  8,92005141205065 44,54376466069300
  8,97012668135178 44,58419241630730
  9,08636405507191 44,43426879118750
  8,98918970809976 44,55703078598340
  9,15245091467534 44,51663506957610
  8,66319545541929 44,55618355383190
  8,96002195224501 44,48295317055980
  9,08636229562108 44,55749610563360
  9,11289230015120 44,39246929611560
  8,62116724861755 44,51375313303110
  8,86276300281878 44,53751326563280
  8,62185559483775 44,40833401227560
  9,09204060174516 44,38370676685760
  9,07717417132193 44,46435605006270
  8,99713109929649 44,53346779043700
  9,05104037279880 44,50828718343700
  9,02466149981014 44,58527677522000
  9,06161049957354 44,60168741199910)
  Savona Province: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello
  (8,46967705260736 44,36287667391410
  8,53655461135511 44,35287070993200
  8,49665184874500 44,40170929565530
  8,43822972522043 44,43186125338140
  8,56797081202658 44,39381081934480
  8,62192644453145 44,48230207013960
  8,53174317384035 44,46875575698000) | 7. dubna 2022 |

Oblasti vymezené jako pásmo infekce v Itálii podle článků 1 a 2

Datum ukončení platnosti

The following Municipalities in Alessandria Province (in the Piedmont Region): Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa

Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio

Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio

Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone

(8,45727278876742 44,63089265969160

8,55861517117922 44,74209723634160

9,13736453800926 44,66989975655660

9,15540681134747 44,61648181206380

8,73824220657282 44,72696646719320

8,61562007223858 44,69190602382560

8,93040363441492 44,81968883462180

8,49447544395196 44,62722764850570

8,56473539819401 44,68789339467210

8,74636288150420 44,75059273473320

8,42129291950308 44,63969537998470

8,75930326899722 44,62691881543910

8,63740139277921 44,62434812841120

8,63858222063218 44,75455782334510

8,71846974527489 44,62638068750350

8,89386001136932 44,58440010916580

8,55874665930415 44,71075156306240

8,69111333204035 44,78299430216140

8,41915790087027 44,55791198914240

8,49367163633172 44,55338822789150

8,74631123216426 44,69512008136360

8,58719060646501 44,75848315528430

8,64417289489248 44,68543047716730

8,99755707864655 44,78043205626340

8,76829094684916 44,72638568906850

9,07255271598525 44,64185166864540

8,54911684802305 44,66663867866640

8,59226750751732 44,69638794728860

8,53922967163181 44,64350156328750

8,72743143861598 44,66586866952670

8,67002201159106 44,60550700085100

9,10330699471010 44,70808583954200

8,78397023610347 44,57487653499660

9,06107451700302 44,73294309814000

8,70849659300505 44,68822313714590

8,42328778652507 44,59475249111450

8,46360750191520 44,68011546896980

8,88874777891277 44,67031750803820

8,75896336772026 44,67223782936240

8,47458185995056 44,73675717933340

8,81478031361033 44,68806247709180

8,57568502491472 44,63214498530620

9,04427456584015 44,81041974794140

8,79499080831824 44,76525022594960

8,59096726302438 44,57435395353490

8,55652874515147 44,57812296857710

8,52095609681052 44,59574712770110

8,97083253884797 44,81192928808210

8,89458260127221 44,80727990912480

8,71313346196787 44,76727375186560

9,04516435521301 44,76163066101660

8,58674249319950 44,65976966415050

8,52072973753048 44,69823396728840

8,90407538971857 44,78435487549180

8,40346525953094 44,51705875229720

8,50824775878796 44,65464001092950

8,84535265104008 44,60267033001400

8,69624966113450 44,61254452732950

8,74075623908678 44,61246848769640

8,69444380311572 44,72886154776960

8,93927313424989 44,79661096906260

8,83736482027039 44,65619000581520

8,51986190900926 44,75239968904180

8,90846531876548 44,70937403696430

8,85000461841281 44,72424123571250

8,67847355085801 44,67598286220460

8,85816294592197 44,81022548084300

9,01797825835193 44,68059762387700

9,05778535753977 44,69138187956990

8,91940789286359 44,76517145810900

8,89957005991554 44,73677723481390

8,96759163176693 44,73477101363680

8,96918397666821 44,69388675169590

8,86959918499003 44,77070494279810

9,10670296027467 44,76028087718580

9,10801126702959 44,80025258799040

9,07022073878190 44,78705109135660

9,16898010826526 44,74151039122800)

The following Municipalities in Genova and Savona Provinces (in the Liguria Region): Genova province: Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia

(9,07701363054534 44,38959842091660

8,66736813999132 44,42141788217480

8,84168896064697 44,50558661644810

8,94455916421254 44,60591625352020

8,74668355712525 44,47140693595360

8,96292020330127 44,64550266645310

9,13302858749659 44,44947462784860

8,89334755666611 44,44190547215230

8,72187072459182 44,50202491949630

8,94661631372455 44,51422708949270

8,71098122547952 44,53265041525070

8,92005141205065 44,54376466069300

8,97012668135178 44,58419241630730

9,08636405507191 44,43426879118750

8,98918970809976 44,55703078598340

9,15245091467534 44,51663506957610

8,66319545541929 44,55618355383190

8,96002195224501 44,48295317055980

9,08636229562108 44,55749610563360

9,11289230015120 44,39246929611560

8,62116724861755 44,51375313303110

8,86276300281878 44,53751326563280

8,62185559483775 44,40833401227560

9,09204060174516 44,38370676685760

9,07717417132193 44,46435605006270

8,99713109929649 44,53346779043700

9,05104037279880 44,50828718343700

9,02466149981014 44,58527677522000

9,06161049957354 44,60168741199910)

Savona Province: Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello

(8,46967705260736 44,36287667391410

8,53655461135511 44,35287070993200

8,49665184874500 44,40170929565530

8,43822972522043 44,43186125338140

8,56797081202658 44,39381081934480

8,62192644453145 44,48230207013960

8,53174317384035 44,46875575698000)

7. dubna 2022

---