# Euroopa Liidu L 168/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.168.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide28. juuni 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.168.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 168

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide28. juuni 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/341/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. juuni 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XIII lisa (Transport) muutmisega | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 558/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte | 3 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 559/2012, 26. juuni 2012, millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 6 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 560/2012, 26. juuni 2012, millega lõpetatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 561/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 284/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 562/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 234/2011 seoses toiduensüümide riskihindamiseks vajalike andmetega (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 563/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ELi referentlaboratooriumide loetelu osas (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 564/2012, 27. juuni 2012, millega kehtestatakse 2012. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad | 26 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 565/2012, 27. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 35 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/342/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. juuni 2012, Regioonide Komitee Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 37 |
| | | 2012/343/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 27. juuni 2012, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/341/EL

*

Nõukogu otsus, 25. juuni 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XIII lisa (Transport) muutmisega

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 558/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

3

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 559/2012, 26. juuni 2012, millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

6

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 560/2012, 26. juuni 2012, millega lõpetatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 561/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 284/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 562/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 234/2011 seoses toiduensüümide riskihindamiseks vajalike andmetega (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni määrus (EL) nr 563/2012, 27. juuni 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ELi referentlaboratooriumide loetelu osas (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 564/2012, 27. juuni 2012, millega kehtestatakse 2012. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

26

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 565/2012, 27. juuni 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

35

OTSUSED

2012/342/EL

*

Nõukogu otsus, 22. juuni 2012, Regioonide Komitee Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

37

2012/343/EL

*

Komisjoni otsus, 27. juuni 2012, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

38

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 3. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus (ELT L 119, 4.5.2012) | 55 |

Parandused

*

Nõukogu 3. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus (ELT L 119, 4.5.2012)

(ELT L 119, 4.5.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. juuni 2012,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XIII lisa („Transport”) muutmisega

(2012/341/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 19. juuli 2011. aasta otsusega nr 90/2011, (3) millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (2) (edaspidi „EMP leping”) XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 19. juuli 2011. aasta otsusega nr 90/2011, (3) millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (4).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 lisamisega Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisse õhutranspordi alasesse kokkuleppesse (5) kehtestasid liit ja Šveits Šveitsi ja ühenduse lennuettevõtjate suhtes sama korra. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 lisamisega Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisse õhutranspordi alasesse kokkuleppesse (5) kehtestasid liit ja Šveits Šveitsi ja ühenduse lennuettevõtjate suhtes sama korra.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1008/2008 lisamisega Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni konventsiooni („Vaduzi konventsioon”) (6) kehtestasid Šveits ja EMPsse kuuluvad EFTA riigid Šveitsi ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjate suhtes sama korra. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1008/2008 lisamisega Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni konventsiooni („Vaduzi konventsioon”) (6) kehtestasid Šveits ja EMPsse kuuluvad EFTA riigid Šveitsi ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjate suhtes sama korra.

| (4) | Seega tuleks EMP lepingu XIII lisa muuta, et anda Šveitsi lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikide ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide vahel. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks EMP lepingu XIII lisa muuta, et anda Šveitsi lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikide ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide vahel.

| (5) | Seisukoht, mille liit EMP ühiskomitees võtab, peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Seisukoht, mille liit EMP ühiskomitees võtab, peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XIII lisa muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 262, 6.10.2011, lk 62.

3

(4)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

4

(5)  Ühenduse/Šveitsi õhutranspordikomitee 7. aprilli 2010. aasta otsus nr 1/2010 (ELT L 106, 28.4.2010, lk 20).

5

(6)  EFTA nõukogu 22. märtsi 2012. aasta otsus nr 1/2012.

6

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2012,

...,

millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa („Transport”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga („EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee ... otsusega nr ... (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee ... otsusega nr ... (1).

| (2) | EMP lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 19. juuli 2011. aasta otsusega nr 90/2011, (2) millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (3). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu XIII lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 19. juuli 2011. aasta otsusega nr 90/2011, (2) millega inkorporeeritakse EMP lepingusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (3).

| (3) | Lepinguosalised võtavad eesmärgiks tagada EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikidest Šveitsi ja tagasi. |
| --- | --- |

(3)

Lepinguosalised võtavad eesmärgiks tagada EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikidest Šveitsi ja tagasi.

| (4) | Lepinguosalised võtavad eesmärgiks tagada ühenduse lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid EMPsse kuuluvatest EFTA riikidest Šveitsi ja tagasi. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised võtavad eesmärgiks tagada ühenduse lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid EMPsse kuuluvatest EFTA riikidest Šveitsi ja tagasi.

| (5) | Sellega seoses tuleks EMP ühiskomiteel vastastikkuse tingimusel anda Šveitsi lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikidest EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi. |
| --- | --- |

(5)

Sellega seoses tuleks EMP ühiskomiteel vastastikkuse tingimusel anda Šveitsi lennuettevõtjatele õigus osutada lennuteenuseid liidu liikmesriikidest EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi.

| (6) | Seega tuleks EMP lepingu XIII lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks EMP lepingu XIII lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu XIII lisa punkti 64a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008) muudetakse järgmiselt:

| 1) | kohandusele b antakse tähis c; |
| --- | --- |

1)

kohandusele b antakse tähis c;

| 2) | kohanduse a järele lisatakse järgmine kohandus:






  „b) | artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:
  „6.   Šveitsi lennuettevõtjatel on õigus osutada lennuteenuseid Euroopa Liidu liikmesriikidest EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi samadel tingimustel ühenduse ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatega. Kõnealuse õiguse kehtimiseks peavad ühelt poolt ühendus ja Šveits andma EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatele õiguse osutada lennuteenuseid Euroopa Liidu liikmesriikidest Šveitsi ja tagasi ning teiselt poolt Šveits ja EMPsse kuuluvad EFTA riigid andma ühenduse lennuettevõtjatele õiguse osutada lennuteenuseid Šveitsist EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi.
  Kõrvaldatakse kõnealuse korra suhtes kehtivad piirangud, mis tulenevad olemasolevatest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest, mis on siduvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt EMPsse kuuluvate EFTA riikide suhtes.”” |
| --- | --- | --- |

2)

kohanduse a järele lisatakse järgmine kohandus:

„b)

artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Šveitsi lennuettevõtjatel on õigus osutada lennuteenuseid Euroopa Liidu liikmesriikidest EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi samadel tingimustel ühenduse ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatega. Kõnealuse õiguse kehtimiseks peavad ühelt poolt ühendus ja Šveits andma EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatele õiguse osutada lennuteenuseid Euroopa Liidu liikmesriikidest Šveitsi ja tagasi ning teiselt poolt Šveits ja EMPsse kuuluvad EFTA riigid andma ühenduse lennuettevõtjatele õiguse osutada lennuteenuseid Šveitsist EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi.

Kõrvaldatakse kõnealuse korra suhtes kehtivad piirangud, mis tulenevad olemasolevatest kahe- või mitmepoolsetest lepingutest, mis on siduvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt EMPsse kuuluvate EFTA riikide suhtes.””

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub ..., eeldusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated, (4) või kuupäeval, millal Euroopa Liidu ja Šveitsi vahel jõustub leping, millega EMPsse kuuluvate EFTA riikide lennuettevõtjatele antakse õigus osutada lennuteenuseid Euroopa Liidu liikmesriikidest Šveitsi ja tagasi, või kuupäeval, millal Šveitsi ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide vahel jõustub leping, millega ühenduse lennuettevõtjatele antakse õigus osutada lennuteenuseid Šveitsist EMPsse kuuluvatesse EFTA riikidesse ja tagasi, olenevalt sellest, milline nendest on hilisem.

Artikkel 3

EMP Ühiskomitee eesistuja teavitab Šveitsi käesoleva otsuse vastuvõtmisest ja vajaduse korral EMP Ühiskomitee viimasest teavitamisest vastavalt EMP lepingu artikli 103 lõikele 1.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L ...

1

(2)  ELT L 262, 6.10.2011, lk 62.

2

(3)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

3

(4)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

4

---

MÄÄRUSED

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 558/2012,

26. juuni 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 lõiget 4 ning artikli 13 lõiget 4,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased meetmed muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit vähemalt 3 mm läbimõõduga ristlõikega ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest, trosside ja kaablite, sealhulgas mittehargnevate trosside suhtes (edaspidi „teatavad terastrossid ja -kaablid” või „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „esialgsed meetmed”). Kõnealuse impordi suhtes kehtestatud meetmed seisnevad tollimaksumääras 60,4 %, mida kohaldatakse toodete vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (2) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased meetmed muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit vähemalt 3 mm läbimõõduga ristlõikega ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest, trosside ja kaablite, sealhulgas mittehargnevate trosside suhtes (edaspidi „teatavad terastrossid ja -kaablid” või „vaatlusalune toode”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (edaspidi „esialgsed meetmed”). Kõnealuse impordi suhtes kehtestatud meetmed seisnevad tollimaksumääras 60,4 %, mida kohaldatakse toodete vaba CIF-netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

| (2) | 12. augustil 2009. aastal, pärast Euroopa Liidu terastrossitootjate koostöökomitee esitatud taotlust, algatas komisjon algmääruse artikli 13 kohase uurimise. Uurimise tulemuste alusel võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010 (3), millega nõukogu laiendas teatavate Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud sama toote impordile (edaspidi „laiendatud meetmed”). Sama määrusega jäeti kõnealuste meetmete kohaldamisalast välja vaatlusaluse toote import, mis oli saadetud teatavatest eraldi nimetatud äriühingutest, kuna asjaomaste äriühingute puhul ei tehtud kindlaks meetmetest kõrvalehoidmist. Olgugi et mõned asjaomased Korea äriühingud olid seotud Hiina RV äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed, ei leitud tõendeid, et selline seos oleks loodud või seda oleks kasutatud Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetest kõrvale hoidmiseks (4). |
| --- | --- |

(2)

12. augustil 2009. aastal, pärast Euroopa Liidu terastrossitootjate koostöökomitee esitatud taotlust, algatas komisjon algmääruse artikli 13 kohase uurimise. Uurimise tulemuste alusel võeti vastu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010 (3), millega nõukogu laiendas teatavate Hiina Rahvavabariigist (Hiina RV) pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud sama toote impordile (edaspidi „laiendatud meetmed”). Sama määrusega jäeti kõnealuste meetmete kohaldamisalast välja vaatlusaluse toote import, mis oli saadetud teatavatest eraldi nimetatud äriühingutest, kuna asjaomaste äriühingute puhul ei tehtud kindlaks meetmetest kõrvalehoidmist. Olgugi et mõned asjaomased Korea äriühingud olid seotud Hiina RV äriühingutega, mille suhtes kehtivad esialgsed meetmed, ei leitud tõendeid, et selline seos oleks loodud või seda oleks kasutatud Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmetest kõrvale hoidmiseks (4).

| (3) | Rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (5) säilitas nõukogu pärast artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kõnealused meetmed. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (5) säilitas nõukogu pärast artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kõnealused meetmed.

B.   LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

| (4) | Määrusega (EL) nr 969/2011 (6) algatas komisjon rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 läbivaatamise, et teha kindlaks, kas on võimalik Korea eksportijale Seil Wire & Cable (edaspidi „taotluse esitaja”) anda kõnealustest meetmetest vabastus, tunnistas kehtetuks dumpinguvastase tollimaksu taotleja lähetatud impordi suhtes ning kehtestas selle suhtes registreerimise nõude. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 969/2011 (6) algatas komisjon rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 läbivaatamise, et teha kindlaks, kas on võimalik Korea eksportijale Seil Wire & Cable (edaspidi „taotluse esitaja”) anda kõnealustest meetmetest vabastus, tunnistas kehtetuks dumpinguvastase tollimaksu taotleja lähetatud impordi suhtes ning kehtestas selle suhtes registreerimise nõude.

| (5) | Läbivaatamine algatati, kuna komisjon oli seisukohal, et on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis kinnitavad taotleja väidet, et ta on uus eksportiv tootja algmääruse artikli 11 lõike 4 kohaselt ning et ta vastab vabastuse saamiseks ettenähtud kriteeriumidele, mis on sätestatud algmääruse artikli 13 lõikes 4. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaatamine algatati, kuna komisjon oli seisukohal, et on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis kinnitavad taotleja väidet, et ta on uus eksportiv tootja algmääruse artikli 11 lõike 4 kohaselt ning et ta vastab vabastuse saamiseks ettenähtud kriteeriumidele, mis on sätestatud algmääruse artikli 13 lõikes 4.

| (6) | Seetõttu võeti ette uurimine, et teha kindlaks, kas taotleja vastab sellistele kriteeriumidele, nagu nimetatud komisjoni määruse (EL) nr 969/2011 põhjendustes 5–7, et saada vabastus laiendatud meetmetest ja veenduda, et:






  i) | taotleja ei eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, st 1. juulist 2008. kuni 30. juunini 2009; |
| --- | --- | --- |

(6)

Seetõttu võeti ette uurimine, et teha kindlaks, kas taotleja vastab sellistele kriteeriumidele, nagu nimetatud komisjoni määruse (EL) nr 969/2011 põhjendustes 5–7, et saada vabastus laiendatud meetmetest ja veenduda, et:

i)

taotleja ei eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, st 1. juulist 2008. kuni 30. juunini 2009;

| ii) | taotleja ei hoidnud kõrvale Hiina RVst pärit teatavate terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatud meetmetest ning |
| --- | --- |

ii)

taotleja ei hoidnud kõrvale Hiina RVst pärit teatavate terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatud meetmetest ning

| iii) | taotleja alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast selle uurimisperioodi lõppu, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati. |
| --- | --- |

iii)

taotleja alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast selle uurimisperioodi lõppu, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati.

| (7) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta eespool nimetatud kriteeriumide paikapidavuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Sel eesmärgil toimus ka kontrollkäik taotleja valdustesse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta eespool nimetatud kriteeriumide paikapidavuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Sel eesmärgil toimus ka kontrollkäik taotleja valdustesse.

C.   TULEMUSED

| (8) | Taotleja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et ta täidab kõiki kolme eespool põhjenduses 6 nimetatud kriteeriumi. Tõepoolest suutis taotleja tõendada, et: i) ta ei eksportinud liitu vaatlusalust toodet ajavahemikul 1. juulist 200830. juunini 2009, ii) ta ei hoidnud kõrvale teatavate Hiina RVst pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest ning iii) et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist Euroopa Liitu pärast 30. juunit 2009. Seetõttu tuleks vaatlusalusele äriühingule anda vabastus. |
| --- | --- |

(8)

Taotleja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et ta täidab kõiki kolme eespool põhjenduses 6 nimetatud kriteeriumi. Tõepoolest suutis taotleja tõendada, et: i) ta ei eksportinud liitu vaatlusalust toodet ajavahemikul 1. juulist 200830. juunini 2009, ii) ta ei hoidnud kõrvale teatavate Hiina RVst pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest ning iii) et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist Euroopa Liitu pärast 30. juunit 2009. Seetõttu tuleks vaatlusalusele äriühingule anda vabastus.

D.   LAIENDATUD MEETMETEST VABASTUSE SAANUD ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

| (9) | Võttes arvesse põhjenduses 8 nimetatud uurimistulemusi, tehakse järeldus, et äriühing Seil Wire & Cable tuleks lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 teatavate Hiina RVst pärit terastrosside ja -kaablite impordile ning mida on laiendatud teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. Seetõttu tuleks Seil Wire & Cable lisada rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud äriühingute nimekirja. Rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse põhjenduses 8 nimetatud uurimistulemusi, tehakse järeldus, et äriühing Seil Wire & Cable tuleks lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 teatavate Hiina RVst pärit terastrosside ja -kaablite impordile ning mida on laiendatud teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile. Seetõttu tuleks Seil Wire & Cable lisada rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud äriühingute nimekirja. Rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu.

| (10) | Taotlejale ja liidu tootmisharule on uurimise tulemused teatavaks tehtud ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. Märkused on läbi vaadatud ja neid on võimalust mööda arvesse võetud, |
| --- | --- |

(10)

Taotlejale ja liidu tootmisharule on uurimise tulemused teatavaks tehtud ja neile on antud võimalus avaldada oma arvamust. Märkused on läbi vaadatud ja neid on võimalust mööda arvesse võetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 toodud tabel asendatakse järgmise tabeliga:

| „Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969” |

„Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Korea Vabariik

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969”

Artikkel 2

Toll peab lõpetama määruse (EL) nr 969/2011 artikli 3 kohase impordi registreerimise. Selle sätte kohaselt juba registreeritud impordilt ei nõuta dumpinguvastast tollimaksu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

2

(3)  ELT L 117, 11.5.2010, lk 1.

3

(4)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 põhjendust 80.

4

(5)  ELT L 36, 9.2.2012, lk 1.

5

(6)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 7.

6

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/6

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 559/2012,

26. juuni 2012,

millega lõpetatakse muu hulgas Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtestatud tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 19 ja 24,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed

| (1) | Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) kehtestanud teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Algmääruse artikli 20 kohase kiirendatud korras läbivaatamise lõplikud järeldused on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1645/2005 (3). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „viimati toimunud läbivaatamise uurimine”) tulemusena muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5) tasakaalustavat tollimaksu. Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud koguselise tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu on määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) kehtestanud teatava, muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Algmääruse artikli 20 kohase kiirendatud korras läbivaatamise lõplikud järeldused on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1645/2005 (3). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „viimati toimunud läbivaatamise uurimine”) tulemusena muudeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5) tasakaalustavat tollimaksu. Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud koguselise tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta.

| (2) | Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/07 (6), et subsiidiumivastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/07 (6), et subsiidiumivastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.

1.2.   Kehtivad dumpinguvastased meetmed

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (7) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Seejärel viidi äriühingu South Asian Petrochem Ltd suhtes läbi nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (8) artikli 11 lõike 4 kohane läbivaatamine (edaspidi „uut eksportijat käsitlev läbivaatamine”) ning selle lõplikud järeldused sätestati nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005 (9). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (10) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Dumpinguvastaseid meetmeid muudeti määrusega (EÜ) nr 1286/2008 pärast osalist vahepealset läbivaatamist. Need meetmed kehtestati kahju kõrvaldamise tasemel koguseliste dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5–200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (7) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Seejärel viidi äriühingu South Asian Petrochem Ltd suhtes läbi nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (8) artikli 11 lõike 4 kohane läbivaatamine (edaspidi „uut eksportijat käsitlev läbivaatamine”) ning selle lõplikud järeldused sätestati nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005 (9). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (10) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Dumpinguvastaseid meetmeid muudeti määrusega (EÜ) nr 1286/2008 pärast osalist vahepealset läbivaatamist. Need meetmed kehtestati kahju kõrvaldamise tasemel koguseliste dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5–200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad dumpinguvastased meetmed”).

| (4) | Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/06 (11), et dumpinguvastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda kui üks India äriühing South Asian Petrochem Ltd muutis oma nime, märkis komisjon teates 2010/C 335/06 (11), et dumpinguvastase uurimise käigus äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud järeldused peaksid kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.

| (5) | Otsusega 2005/697/EÜ (12) kiitis komisjon heaks äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustuse müüa minimaalse impordihinnaga (edaspidi „kohustus”). Pärast äriühingu nime muutmist esitas komisjon teates 2010/C 335/05 (13) järelduse, et äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustus peaks kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2005/697/EÜ (12) kiitis komisjon heaks äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustuse müüa minimaalse impordihinnaga (edaspidi „kohustus”). Pärast äriühingu nime muutmist esitas komisjon teates 2010/C 335/05 (13) järelduse, et äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustus peaks kehtima ka äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (6) | Äriühing Dhunseri Petrochem & Tea Limited, India eksportiv polüetüleentereftalaadi tootja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 19 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud subsideerimisega. Taotluse esitaja soovis ka, et samal ajal vaadataks läbi kehtivad dumpinguvastased meetmed. Taotluse esitaja toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast jääktollimaksu ja tasakaalustavaid tollimakse ning kui taotluse esitaja müüb oma tooteid liitu, peab ta täitma võetud kohustust. |
| --- | --- |

(6)

Äriühing Dhunseri Petrochem & Tea Limited, India eksportiv polüetüleentereftalaadi tootja (edaspidi „taotluse esitaja”) esitas taotluse algmääruse artikli 19 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud subsideerimisega. Taotluse esitaja soovis ka, et samal ajal vaadataks läbi kehtivad dumpinguvastased meetmed. Taotluse esitaja toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast jääktollimaksu ja tasakaalustavaid tollimakse ning kui taotluse esitaja müüb oma tooteid liitu, peab ta täitma võetud kohustust.

| (7) | Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Ennekõike esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et tema subsiidium on vähenenud selgelt alla tollimaksumäära, mida tema suhtes praegu kohaldatakse. Kõnealune subsiidiumi üldise taseme vähenemine olevat peamiselt seotud asjaoluga, et äriühingut ei käsitata enam ekspordisuunitlusega üksusena. Kiirendatud korras toimunud läbivaatamise käigus kehtestati subsiidiumide suuruseks 13,9 %; suurem osa neist subsiidiumidest, nimelt 13,5 % on arvutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava alusel. |
| --- | --- |

(7)

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole tasakaalustatava subsiidiumi tagajärgede korvamiseks enam vajalik. Ennekõike esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et tema subsiidium on vähenenud selgelt alla tollimaksumäära, mida tema suhtes praegu kohaldatakse. Kõnealune subsiidiumi üldise taseme vähenemine olevat peamiselt seotud asjaoluga, et äriühingut ei käsitata enam ekspordisuunitlusega üksusena. Kiirendatud korras toimunud läbivaatamise käigus kehtestati subsiidiumide suuruseks 13,9 %; suurem osa neist subsiidiumidest, nimelt 13,5 % on arvutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava alusel.

| (8) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/08 (14), et algatab vastavalt algmääruse artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „käesolev läbivaatamine”). Läbivaatamine piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega. |
| --- | --- |

(8)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, teatas komisjon 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/08 (14), et algatab vastavalt algmääruse artiklile 19 osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „käesolev läbivaatamine”). Läbivaatamine piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega.

1.4.   Uurimisega seotud isikud

| (9) | Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, eksportiva riigi esindajatele ning liidu tootjate ühendusele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, eksportiva riigi esindajatele ning liidu tootjate ühendusele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Üks huvitatud isik taotles ärakuulamist ja talle anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(10)

Üks huvitatud isik taotles ärakuulamist ja talle anti selleks võimalus.

| (11) | Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustiku taotluse esitajale ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Uurimisel vajalikuks peetava teabe kogumiseks saatis komisjon küsimustiku taotluse esitajale ja India valitsusele ning sai vastused selleks ette nähtud tähtaja jooksul.

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud taotluse esitaja valdustesse Indias Kolkatas ja India valitsuse valdustesse New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium) ja Kolkatas (kaubandus- ja tööstuskoda, Lääne-Bengali valitsus). |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Komisjon korraldas kontrollkäigud taotluse esitaja valdustesse Indias Kolkatas ja India valitsuse valdustesse New Delhis (väliskaubanduse peadirektoraat ja kaubandusministeerium) ja Kolkatas (kaubandus- ja tööstuskoda, Lääne-Bengali valitsus).

1.5.   Läbivaatamise uurimisperiood

| (13) | Subsiidiumi uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 („läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(13)

Subsiidiumi uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 („läbivaatamise uurimisperiood”).

1.6.   Samal aja toimunud dumpinguvastaste meetmete uurimine

| (14) | 2. aprillil 2011 teatas komisjon teatega 2011/C 102/09 (15) praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, läbivaatamisel piirduti taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(14)

2. aprillil 2011 teatas komisjon teatega 2011/C 102/09 (15) praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, läbivaatamisel piirduti taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

| (15) | Samal ajal toimunud dumpinguvastaste meetmete uurimise käigus leiti, et tegemist ei ole püsiva iseloomuga muutustega. Seepärast lõpetati läbivaatamisega seotud uurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(15)

Samal ajal toimunud dumpinguvastaste meetmete uurimise käigus leiti, et tegemist ei ole püsiva iseloomuga muutustega. Seepärast lõpetati läbivaatamisega seotud uurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (16) | Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem, ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(16)

Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus on ISO standardi 1628-5 järgi 78 ml/g või rohkem, ja mis kuulub praegu CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

2.2.   Samasugune toode

| (17) | Uurimise käigus leidis kinnitust, et Indias toodetud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui Indias toodetud ja sealsel siseturul müüdaval tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Uurimise käigus leidis kinnitust, et Indias toodetud ja liitu müüdaval vaatlusalusel tootel on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ja kasutusotstarve kui Indias toodetud ja sealsel siseturul müüdaval tootel. Seetõttu jõuti järeldusele, et kõnealuseid siseturul ja eksportturul müüdavaid tooteid tuleb käsitada samasuguse tootena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   UURIMISE TULEMUSED

3.1.   Subsideerimine

| (18) | India valitsuse ja taotluse esitaja esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist. | Üleriigilised kavad:







  a) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

India valitsuse ja taotluse esitaja esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.

Üleriigilised kavad:

a)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava);

| b) | ekspordisuunitlusega üksused (Export Oriented Units – EOU)/eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones – EPZ)/erimajandustsoonid (Special Economic Zones – SEZ); |
| --- | --- |

b)

ekspordisuunitlusega üksused (Export Oriented Units – EOU)/eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones – EPZ)/erimajandustsoonid (Special Economic Zones – SEZ);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava);

| d) | Focus Market kava (Focus Market Scheme – FM-kava); |
| --- | --- |

d)

Focus Market kava (Focus Market Scheme – FM-kava);

| e) | ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – EC-kava); |
| --- | --- |

e)

ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – EC-kava);

| f) | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITE-kava), |
| --- | --- |

f)

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITE-kava),

| | Piirkondlikud kavad:







  g) | Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme). |
| --- | --- | --- |

Piirkondlikud kavad:

g)

Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme).

| (19) | Põhjenduse 18 punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy – FTP) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi puhul on olulised kaks FTP dokumenti: FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „FTP 2004–2009” ja „FTP 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP I 2004–2009” ja „HOP I 2009–2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(19)

Põhjenduse 18 punktides a–d nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy – FTP) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi puhul on olulised kaks FTP dokumenti: FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele kirjeldab India valitsus „FTP 2004–2009” ja „FTP 2009–2014” reguleerivat korda menetlusjuhendi I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi „HOP I 2004–2009” ja „HOP I 2009–2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

| (20) | Punktis e nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad Reserve Bank of India’l (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Punktis e nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad Reserve Bank of India’l (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.

| (21) | Punktis f nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(21)

Punktis f nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (22) | Punktis g nimetatud kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja selle on sätestanud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 580-CI/H, mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I. |
| --- | --- |

(22)

Punktis g nimetatud kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja selle on sätestanud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 580-CI/H, mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I.

3.2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPB-kava või DEPBS)

a)   Õiguslik alus

| (23) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(23)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014 punktis 4.3 ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 4. peatükis.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (24) | Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(24)

Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   DEPB-kava rakendamine

| (25) | Kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Krediidimäärad on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DEPBS-määr oli praeguse uurimise läbivaatamise uurimisperioodil 8 % FOB-väärtusest ja maksimaalne väärtus oli INR 58/kg. Seega on maksimaalne võimalik kasu INR 4,64/kg. |
| --- | --- |

(25)

Kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Krediidimäärad on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DEPBS-määr oli praeguse uurimise läbivaatamise uurimisperioodil 8 % FOB-väärtusest ja maksimaalne väärtus oli INR 58/kg. Seega on maksimaalne võimalik kasu INR 4,64/kg.

| (26) | Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPBS-krediidi summat, mis on selle eksporditehingu jaoks ette nähtud. Ekspordi saatearve väljastamisel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamise aluseks on DEPBS-määr, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast ei saa toetuse taset tagasiulatuvalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPBS-krediidi summat, mis on selle eksporditehingu jaoks ette nähtud. Ekspordi saatearve väljastamisel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamise aluseks on DEPBS-määr, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seepärast ei saa toetuse taset tagasiulatuvalt muuta.

| (27) | Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa omamaisel turul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(27)

Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa omamaisel turul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (28) | DEPBS-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast). |
| --- | --- |

(28)

DEPBS-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).

| (29) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(29)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.

d)   Järeldused DEPB-kava kohta

| (30) | DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPBS-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(30)

DEPB-kava pakub subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPBS-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.

| (31) | Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (32) | Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu taotluse esitaja väitis. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ega III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(32)

Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, nagu taotluse esitaja väitis. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ega III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.

e)   DEPB-kava kehtetuks tunnistamine

| (33) | 17. juunil 2011 avaldatud riikliku teatisega 54 (RE-2010)/2009-2014 pikendati DEPB-kava viimast korda veel kolmeks kuuks, seega 30. septembrini 2011. Kuna pärast seda ei ole avaldatud ühtegi pikendamisteadet, siis on DEPB-kava alates 30. septembrist 2011 kehtetu. Seega ei saa taotlejad pärast 30. septembrit 2011 selle kava alusel hüvitist. Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleb kontrollida, kas selle kava suhtes on vaja meetmeid kehtestada. |
| --- | --- |

(33)

17. juunil 2011 avaldatud riikliku teatisega 54 (RE-2010)/2009-2014 pikendati DEPB-kava viimast korda veel kolmeks kuuks, seega 30. septembrini 2011. Kuna pärast seda ei ole avaldatud ühtegi pikendamisteadet, siis on DEPB-kava alates 30. septembrist 2011 kehtetu. Seega ei saa taotlejad pärast 30. septembrit 2011 selle kava alusel hüvitist. Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleb kontrollida, kas selle kava suhtes on vaja meetmeid kehtestada.

| (34) | Sellega seoses tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai sarnaseid toetusi vastavalt paralleelsele tollimaksu tagastuskavale. Polüetüleentereftalaadi puhul kehtiv tollimaksu tagastamise määr oli 5,5 % FOB-väärtusest ja maksimaalne summa INR 5,50/kg. Kuna aga läbivaatamise uurimiseperioodil tollimaksu tagastuskava ei kasutatud, ei ole võimalik subsiidiumisummat selle kava puhul arvutada. |
| --- | --- |

(34)

Sellega seoses tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai sarnaseid toetusi vastavalt paralleelsele tollimaksu tagastuskavale. Polüetüleentereftalaadi puhul kehtiv tollimaksu tagastamise määr oli 5,5 % FOB-väärtusest ja maksimaalne summa INR 5,50/kg. Kuna aga läbivaatamise uurimiseperioodil tollimaksu tagastuskava ei kasutatud, ei ole võimalik subsiidiumisummat selle kava puhul arvutada.

| (35) | Taotluse esitaja väitis, et tollimaksu tagastuskava vastab algmääruse II lisas sätestatud juhendile sisendite tarbimise kohta tootmisprotsessis, eelkõige kõnealuse lisa I osale. Ent nii nagu DEPB-kavagi puhul tehti siin kindlaks, et tollimaksu tagastusmäär on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(35)

Taotluse esitaja väitis, et tollimaksu tagastuskava vastab algmääruse II lisas sätestatud juhendile sisendite tarbimise kohta tootmisprotsessis, eelkõige kõnealuse lisa I osale. Ent nii nagu DEPB-kavagi puhul tehti siin kindlaks, et tollimaksu tagastusmäär on kindlaks määratud sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (36) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamise uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamise uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seejuures võeti arvesse, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

| (37) | Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames läbivaatamise uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat. |
| --- | --- |

(37)

Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames läbivaatamise uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat.

| (38) | Põhjendatud nõuete esitamisel lahutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 teise lõigu punktile a krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadi subsiidiumisummad (lugeja). |
| --- | --- |

(38)

Põhjendatud nõuete esitamisel lahutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 teise lõigu punktile a krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadi subsiidiumisummad (lugeja).

| (39) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (40) | Eespoolöeldut arvestades on taotluse esitaja puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määr läbivaatamise uurimisperioodil 6,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Eespoolöeldut arvestades on taotluse esitaja puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määr läbivaatamise uurimisperioodil 6,7 %.

3.3.   Ekspordisuunitlusega üksused / eksportkauba tootmise eritsoonid / erimajandustsoonid

| (41) | Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(41)

Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava)

a)   Õiguslik alus

| (42) | EPCG-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014 5. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(42)

EPCG-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 ja FTP 2009–2014 5. peatükis ning HOP 2004–2009 I köite ja HOP 2009–2014 I köite 5. peatükis.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (43) | Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. |
| --- | --- |

(43)

Selle kava raames saavad toetust taotleda vastavad toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

c)   Praktiline rakendamine

| (44) | Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. FTP 2009–2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem. |
| --- | --- |

(44)

Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporditavate toodete tootmiseks. FTP 2009–2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.

| (45) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvabast impordist saadava tulu ise ära kasutada. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(45)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvabast impordist saadava tulu ise ära kasutada. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.

| (46) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(46)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.

d)   Järeldus EPCG-kava kohta

| (47) | EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(47)

EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.

| (48) | Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Taotluse esitaja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne läbivaatamise uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust. |
| --- | --- |

(48)

Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Taotluse esitaja väitis, et EPCG-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne läbivaatamise uurimisperioodi. Seetõttu ei tuleks neid pidada konkreetseteks subsiidiumideks ega tasakaalustada. Kuid kõnealune väide lükati tagasi. Siinkohal tuleb rõhutada, et subsiidium sõltus eksporditegevusest, st seda ei oleks antud, kui ettevõte ei oleks võtnud teatavat ekspordikohustust.

| (49) | EPCG-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(49)

EPCG-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (50) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus (18,93 aastat). Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära. |
| --- | --- |

(50)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus (18,93 aastat). Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias läbivaatamise uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära.

| (51) | Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(51)

Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest.

| (52) | Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kava alusel kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli 0,6 %.

3.5.   Focus Market kava (Focus Market Scheme – FM-kava)

a)   Õiguslik alus

| (53) | FM-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 punktides 3.9.1–3.9.2.2 ja FTP 2009–2014 punktides 3.14.1–3.14.3 ning HOP 2004–2009 I köite punktides 3.20–3.20.3 ja HOP 2009–2014 I köite punktides 3.8–3.8.2. |
| --- | --- |

(53)

FM-kava on üksikasjalikult kirjeldatud FTP 2004–2009 punktides 3.9.1–3.9.2.2 ja FTP 2009–2014 punktides 3.14.1–3.14.3 ning HOP 2004–2009 I köite punktides 3.20–3.20.3 ja HOP 2009–2014 I köite punktides 3.8–3.8.2.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (54) | Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(54)

Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   Praktiline rakendamine

| (55) | Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 lisas 37-C. Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, st teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused. |
| --- | --- |

(55)

Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 lisas 37-C. Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, st teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused.

| (56) | FM-kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(56)

FM-kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.

| (57) | Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt ekspordiarve, maksearve, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(57)

Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt ekspordiarve, maksearve, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

| (58) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(58)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodil.

d)   Järeldus FM-kava kohta

| (59) | FM-kava raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FM-kava raames antav tollimaksu krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on FM-kava raames antav tollimaksu krediit kasulik eksportijale, kuna parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(59)

FM-kava raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FM-kava raames antav tollimaksu krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on FM-kava raames antav tollimaksu krediit kasulik eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

| (60) | Lisaks sõltub FM-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks sõltub FM-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (61) | Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FM-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib toorainet. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on FM-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada FM-kava raames antavat tollimaksu krediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(61)

Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FM-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib toorainet. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on FM-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada FM-kava raames antavat tollimaksu krediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (62) | Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja kasu, mida ta läbivaatamise uurimisperioodil sai ning mis tehti kindlaks taotluse esitaja raamatupidamisse kantud eksporditehingu toimumise tekkepõhise tulu alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(62)

Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja kasu, mida ta läbivaatamise uurimisperioodil sai ning mis tehti kindlaks taotluse esitaja raamatupidamisse kantud eksporditehingu toimumise tekkepõhise tulu alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (63) | Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli alla 0,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Läbivaatamise uurimisperioodil taotluse esitaja puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli alla 0,1 %.

3.6.   Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)

| (64) | Tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai läbivaatamise uurimisperioodil kuni 30. juunini 2011 ekspordi rahastamise pealt kasu soodsate intressimäärade tõttu. Soodsa intressimäära kehtestamise õiguslik alus on sätestatud RBI poolt kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10. |
| --- | --- |

(64)

Tehti kindlaks, et taotluse esitaja sai läbivaatamise uurimisperioodil kuni 30. juunini 2011 ekspordi rahastamise pealt kasu soodsate intressimäärade tõttu. Soodsa intressimäära kehtestamise õiguslik alus on sätestatud RBI poolt kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10.

| (65) | 1. juulil 2011 vaadati EC-kava tingimused läbi ja avaldati RBI koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-12. Läbivaadatud tingimuste kohaselt taotluse esitajale toetust ei antud. Seetõttu vastavalt baasmääruse artikli 15 lõikele 1 ei tohiks seda kava tasakaalustada. |
| --- | --- |

(65)

1. juulil 2011 vaadati EC-kava tingimused läbi ja avaldati RBI koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-12. Läbivaadatud tingimuste kohaselt taotluse esitajale toetust ei antud. Seetõttu vastavalt baasmääruse artikli 15 lõikele 1 ei tohiks seda kava tasakaalustada.

3.7.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITE-kava)

| (66) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja läbivaatamise uurimisperioodil ITE-kava alusel toetust ei saanud. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(66)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja läbivaatamise uurimisperioodil ITE-kava alusel toetust ei saanud. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.8.   Lääne-Bengali sooduskava 1999 (West Bengal Incentive Scheme 1999 – WBI-kava 1999)

| (67) | Lääne-Bengali osariik teeb toetuse saamise tingimustele vastavatele tööstusettevõtetele soodustusi mitmesuguste toetuste vormis, sealhulgas müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamise vormis, seda tehakse tööstuse arengu soodustamiseks osariigi majanduslikult vähem arenenud piirkondades. |
| --- | --- |

(67)

Lääne-Bengali osariik teeb toetuse saamise tingimustele vastavatele tööstusettevõtetele soodustusi mitmesuguste toetuste vormis, sealhulgas müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamise vormis, seda tehakse tööstuse arengu soodustamiseks osariigi majanduslikult vähem arenenud piirkondades.

a)   Õiguslik alus

| (68) | Lääne-Bengali valitsuse kohaldatava kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teatises nr 580-CI/H. |
| --- | --- |

(68)

Lääne-Bengali valitsuse kohaldatava kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teatises nr 580-CI/H.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (69) | Selle kava alusel on õigus toetust saada ettevõtetel, kes loovad uue tööstusüksuse või laiendavad suuremahuliselt olemasolevat tööstusüksust majanduslikult vähem arenenud piirkonnas. On olemas ka pikk nimekiri neist tootmisharudest, milles tegutsevad ettevõtted nende kavade alusel soodustusi taotleda ei saa (negatiivsete tootmisharude nimekiri). |
| --- | --- |

(69)

Selle kava alusel on õigus toetust saada ettevõtetel, kes loovad uue tööstusüksuse või laiendavad suuremahuliselt olemasolevat tööstusüksust majanduslikult vähem arenenud piirkonnas. On olemas ka pikk nimekiri neist tootmisharudest, milles tegutsevad ettevõtted nende kavade alusel soodustusi taotleda ei saa (negatiivsete tootmisharude nimekiri).

c)   Praktiline rakendamine

| (70) | Selle kava raames peavad ettevõtted investeerima majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Need piirkonnad, mis esindavad Lääne-Bengali osariigi kindlaid territoriaalüksusi, klassifitseeritakse vastavalt nende majanduslikule arengule erinevatesse kategooriasse ning osariigi arenenud piirkondade osalemine sooduskavades ei ole lubatud. Soodustuste summa kindlaksmääramise peamisteks kriteeriumiteks on investeeringu suurus ja piirkond, kus ettevõte praegu või tulevikus asub. |
| --- | --- |

(70)

Selle kava raames peavad ettevõtted investeerima majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Need piirkonnad, mis esindavad Lääne-Bengali osariigi kindlaid territoriaalüksusi, klassifitseeritakse vastavalt nende majanduslikule arengule erinevatesse kategooriasse ning osariigi arenenud piirkondade osalemine sooduskavades ei ole lubatud. Soodustuste summa kindlaksmääramise peamisteks kriteeriumiteks on investeeringu suurus ja piirkond, kus ettevõte praegu või tulevikus asub.

d)   Järeldus

| (71) | Selle kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava kujutab endast Lääne-Bengali valitsuse finantstoetust, sest pakutud soodustused, antud juhul müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamine, vähendavad maksutulu, mida valitsus muidu saaks. Lisaks sellele toovad need soodustused ettevõttele kasu, parandades selle finantsolukorda, kuna maksud, mis tuleks muidu tasuda, jäävad maksmata. |
| --- | --- |

(71)

Selle kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava kujutab endast Lääne-Bengali valitsuse finantstoetust, sest pakutud soodustused, antud juhul müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu tagastamine, vähendavad maksutulu, mida valitsus muidu saaks. Lisaks sellele toovad need soodustused ettevõttele kasu, parandades selle finantsolukorda, kuna maksud, mis tuleks muidu tasuda, jäävad maksmata.

| (72) | Veel enam, see kava on regionaalselt eristav algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest on kättesaadav ettevõtetele, kes on investeerinud kindlaksmääratud geograafilistesse piirkondadesse, mis kuuluvad asjaomase osariigi jurisdiktsiooni alla. Kava ei ole kättesaadav ettevõtetele, mis asuvad neist piirkondadest väljaspool, ning lisaks on toetuse suurus piirkonniti erinev. |
| --- | --- |

(72)

Veel enam, see kava on regionaalselt eristav algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest on kättesaadav ettevõtetele, kes on investeerinud kindlaksmääratud geograafilistesse piirkondadesse, mis kuuluvad asjaomase osariigi jurisdiktsiooni alla. Kava ei ole kättesaadav ettevõtetele, mis asuvad neist piirkondadest väljaspool, ning lisaks on toetuse suurus piirkonniti erinev.

| (73) | Seepärast on WBI-kava 1999 tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(73)

Seepärast on WBI-kava 1999 tasakaalustatav.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (74) | Subsiidiumi suurus arvutati müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu summa alusel, mis oleks tavajuhul läbivaatamise uurimisperioodi jooksul maksmisele kuulunud, kuid mis jäeti mainitud kava raames maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotati subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest subsiidium ei sõltu ekspordist ning seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguse põhjal. Saadud subsiidiumimääraks saadi 1,4 %. |
| --- | --- |

(74)

Subsiidiumi suurus arvutati müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu summa alusel, mis oleks tavajuhul läbivaatamise uurimisperioodi jooksul maksmisele kuulunud, kuid mis jäeti mainitud kava raames maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotati subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamise uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest subsiidium ei sõltu ekspordist ning seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguse põhjal. Saadud subsiidiumimääraks saadi 1,4 %.

3.9.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summad

| (75) | Taotluse esitaja puhul on algmääruse kohaselt määratletud tasakaalustatavate subsiidiumide suurus väärtuse alusel kokku 8,7 %. Nimetatud subsiidiumisumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve. |
| --- | --- |

(75)

Taotluse esitaja puhul on algmääruse kohaselt määratletud tasakaalustatavate subsiidiumide suurus väärtuse alusel kokku 8,7 %. Nimetatud subsiidiumisumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve.

| (76) | Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimise tase taotluse esitaja puhul on järgmine:










  Kavad | DEPB-kava | EPCG-kava | FM-kava | WBI-kava | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

Käesolevas menetluses kindlaks tehtud subsideerimise tase taotluse esitaja puhul on järgmine:

Kavad

DEPB-kava

EPCG-kava

FM-kava

WBI-kava

Kokku

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 19, et subsideerimine jätkus läbivaatamise uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(77)

Seepärast leitakse, lähtudes algmääruse artiklist 19, et subsideerimine jätkus läbivaatamise uurimisperioodil.

3.10.   Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude püsivus

| (78) | Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 4 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(78)

Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 4 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (79) | Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodil sai taotluse esitaja jätkuvalt India valitsuselt tasakaalustatavaid subsiidiume. Käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr on aga märkimisväärselt madalam viimati toimunud uurimise käigus kindlaks tehtust. Veel tehti kindlaks, et põhjenduses 7 kirjeldatud muutused, millele taotluse esitaja osutas, olid tõepoolest aset leidnud. Taotluse esitaja ei saa läbivaatamise uurimisperioodil enam kasu EOU-kava alusel (nagu on kirjeldatud põhjenduses 41). |
| --- | --- |

(79)

Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodil sai taotluse esitaja jätkuvalt India valitsuselt tasakaalustatavaid subsiidiume. Käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr on aga märkimisväärselt madalam viimati toimunud uurimise käigus kindlaks tehtust. Veel tehti kindlaks, et põhjenduses 7 kirjeldatud muutused, millele taotluse esitaja osutas, olid tõepoolest aset leidnud. Taotluse esitaja ei saa läbivaatamise uurimisperioodil enam kasu EOU-kava alusel (nagu on kirjeldatud põhjenduses 41).

| (80) | Veel tehti kindlaks, et taotluse esitajale läbivaatamise uurimisperioodil enim kasu toonud kava (st DEBP-kava) alusel katkestati soodustuste maksmine 30. septembril 2011 ja taotluse esitaja kasutab praegu ühte teist kava (st tollimaksu tagastamise kava), mida ta läbivaatamise uurimisperioodil ei kasutanud. Seega on ilmselge, et läbivaatamise uurimisperioodil valitsenud olukord ei ole püsivat laadi, sest juba vahepeal on toimunud olulisi muutusi. |
| --- | --- |

(80)

Veel tehti kindlaks, et taotluse esitajale läbivaatamise uurimisperioodil enim kasu toonud kava (st DEBP-kava) alusel katkestati soodustuste maksmine 30. septembril 2011 ja taotluse esitaja kasutab praegu ühte teist kava (st tollimaksu tagastamise kava), mida ta läbivaatamise uurimisperioodil ei kasutanud. Seega on ilmselge, et läbivaatamise uurimisperioodil valitsenud olukord ei ole püsivat laadi, sest juba vahepeal on toimunud olulisi muutusi.

| (81) | Seega jõuti järeldusele, et osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks lõpetada kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid muutmata. Taotluse esitajat ja teisi asjaomaseid isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek uurimise lõpetamiseks, |
| --- | --- |

(81)

Seega jõuti järeldusele, et osalise vahepealse läbivaatamise uurimine tuleks lõpetada kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid muutmata. Taotluse esitajat ja teisi asjaomaseid isikuid teavitati asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek uurimise lõpetamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muu hulgas Indiast pärit ja praegu CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse kehtivaid meetmeid muutmata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 34.

4

(5)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 1.

5

(6)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 7.

6

(7)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.

7

(8)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

8

(9)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 10.

9

(10)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

10

(11)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 6.

11

(12)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 62.

12

(13)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 5.

13

(14)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 15.

14

(15)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 18.

15

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/14

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 560/2012,

26. juuni 2012,

millega lõpetatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi (PET) impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes. Seejärel algatati äriühingut South Asian Petrochem Ltd käsitlev algmääruse artikli 11 lõike 4 kohane läbivaatamine, mille lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005 (3). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Pärast osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „viimane läbivaatamisega seotud uurimine”) muudeti dumpinguvastaseid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5). Meetmed kehtestati individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5–200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi (edaspidi „PET”) impordi suhtes. Seejärel algatati äriühingut South Asian Petrochem Ltd käsitlev algmääruse artikli 11 lõike 4 kohane läbivaatamine, mille lõplikud tulemused ja järeldused on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005 (3). Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks. Pärast osalist vahepealset läbivaatamist (edaspidi „viimane läbivaatamisega seotud uurimine”) muudeti dumpinguvastaseid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5). Meetmed kehtestati individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksudena. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 87,5–200,9 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 153,6 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tollimaksud”).

| (2) | Pärast India äriühingu South Asian Petrochem Ltd nime muutust jõudis komisjon vastavalt teatele 2010/C 335/06 (6) järeldusele, et äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes peaks kehtima äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud dumpinguga seotud järeldused. |
| --- | --- |

(2)

Pärast India äriühingu South Asian Petrochem Ltd nime muutust jõudis komisjon vastavalt teatele 2010/C 335/06 (6) järeldusele, et äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes peaks kehtima äriühingu South Asian Petrochem Ltd kohta tehtud dumpinguga seotud järeldused.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (7) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Pärast nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikli 20 kohast kiirendatud korras läbivaatamist muudeti lõplikke meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (9). Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (10) lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Pärast viimast läbivaatamisega seotud uurimist muudeti tasakaalustavaid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008. Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud tasakaalustava tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tasakaalustavad meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (7) kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Pärast nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (8) artikli 20 kohast kiirendatud korras läbivaatamist muudeti lõplikke meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (9). Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 193/2007 (10) lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Pärast viimast läbivaatamisega seotud uurimist muudeti tasakaalustavaid meetmeid nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2008. Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud tasakaalustava tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate puhul kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0–106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta (edaspidi „kehtivad tasakaalustavad meetmed”).

| (4) | Pärast India äriühingu South Asian Petrochem Ltd nime muutust jõudis komisjon vastavalt teatele 2010/C 335/07 (11) järeldusele, et äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes tuleks kohaldada varem äriühingu South Asian Petrochem Ltd suhtes kohaldatud subsiidiumivastast tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(4)

Pärast India äriühingu South Asian Petrochem Ltd nime muutust jõudis komisjon vastavalt teatele 2010/C 335/07 (11) järeldusele, et äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes tuleks kohaldada varem äriühingu South Asian Petrochem Ltd suhtes kohaldatud subsiidiumivastast tollimaksumäära.

| (5) | Otsusega 2005/697/EÜ (12) nõustus komisjon äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustusega, millega kinnitati minimaalne impordihind (edaspidi „hinnakohustus”). Pärast nimemuutust jõudis komisjon teate 2010/C 335/05 (13) kohaselt järeldusele, et äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud hinnakohustust tuleks kohaldada äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Otsusega 2005/697/EÜ (12) nõustus komisjon äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud kohustusega, millega kinnitati minimaalne impordihind (edaspidi „hinnakohustus”). Pärast nimemuutust jõudis komisjon teate 2010/C 335/05 (13) kohaselt järeldusele, et äriühingu South Asian Petrochem Ltd pakutud hinnakohustust tuleks kohaldada äriühingu Dhunseri Petrochem & Tea Limited suhtes.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (6) | India äriühing Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, PETi eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”), esitas algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud dumpinguga. Taotluse esitaja taotles ühtlasi ka kehtivate tasakaalustavate meetmete läbivaatamist. Taotluse esitaja toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu ja tasakaalustavat tollimaksu ning taotluse esitaja toodangu müügi puhul liitu kehtib hinnakohustus. |
| --- | --- |

(6)

India äriühing Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, PETi eksportiv tootja (edaspidi „taotluse esitaja”), esitas algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt taotluse osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks. Taotluses piirduti taotluse esitajaga seotud dumpinguga. Taotluse esitaja taotles ühtlasi ka kehtivate tasakaalustavate meetmete läbivaatamist. Taotluse esitaja toodetud toodete impordi suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu ja tasakaalustavat tollimaksu ning taotluse esitaja toodangu müügi puhul liitu kehtib hinnakohustus.

| (7) | Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et kehtiva tollimaksu jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et äriühingu tootmiskulud on oluliselt muutunud ning sellega on kaasnenud dumpingumarginaali märkimisväärne vähenemine võrreldes ajaga, mil kehtestati praegu kehtivad tollimaksud. Taotluse esitaja tehtud omamaiste hindade ja liitu suunatud ekspordi hindade võrdlus näitas, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kehtivate tollimaksude tasemest. |
| --- | --- |

(7)

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et kehtiva tollimaksu jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Eelkõige väitis taotluse esitaja, et äriühingu tootmiskulud on oluliselt muutunud ning sellega on kaasnenud dumpingumarginaali märkimisväärne vähenemine võrreldes ajaga, mil kehtestati praegu kehtivad tollimaksud. Taotluse esitaja tehtud omamaiste hindade ja liitu suunatud ekspordi hindade võrdlus näitas, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kehtivate tollimaksude tasemest.

1.3.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (8) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/09 (14) taotluse esitajaga seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(8)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et taotlus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/09 (14) taotluse esitajaga seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

1.4.   Samaaegne tasakaalustavate meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

| (9) | Komisjon teatas 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/08 (15) vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artiklile 19 taotluse esitajaga seotud subsideerimise osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas 2. aprillil 2011 teatega 2011/C 102/08 (15) vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artiklile 19 taotluse esitajaga seotud subsideerimise osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest.

| (10) | Tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena leiti, et tegemist ei ole püsiva muutusega. Seepärast lõpetati läbivaatamisega seotud uurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata. |
| --- | --- |

(10)

Tasakaalustavate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena leiti, et tegemist ei ole püsiva muutusega. Seepärast lõpetati läbivaatamisega seotud uurimine ilma kehtivaid meetmeid muutmata.

1.5.   Huvitatud isikud

| (11) | Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi esindajaid ning liidu tootjate ühendust. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi esindajaid ning liidu tootjate ühendust. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (12) | Kõikidele huvitatud isikutele teatati võimalusest taotleda oma seisukohtade ärakuulamist. Ärakuulamiseks esitati üks taotlus ja see ka rahuldati. |
| --- | --- |

(12)

Kõikidele huvitatud isikutele teatati võimalusest taotleda oma seisukohtade ärakuulamist. Ärakuulamiseks esitati üks taotlus ja see ka rahuldati.

| (13) | Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Uurimiseks vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku ning sai vastuse selleks ettenähtud tähtaja jooksul.

| (14) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse Kolkatas ja Haldias Indias. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu olemasolevat teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemiseks. Komisjon tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse Kolkatas ja Haldias Indias.

2.   TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (15) | Taotluse esitaja võttis 18. aprillil 2012 komisjonile saadetud kirjas ametlikult tagasi oma taotluse Indiast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kohta. Tagasivõtmise põhjuseks on taotluse esitaja tootmisvõimsuse suurenemine, millest ilmneb, et dumpinguga seotud muutused ei ole püsivat laadi, kuna pärast tootmisvõimsuse suurenemist vähenevad tootmiskulud lähiajal veelgi. Taotluse esitaja väitis, et tema äriühing on pidevas muutumises, mis teeb uurimise käigus kindlaks tehtud muutuste laadi püsivuse küsitavaks. Selgus, et kuigi mõni uurimise käigus kindlakstehtud muutus olid püsiv, on äriühing ise tõepoolest pidevas muutumises. |
| --- | --- |

(15)

Taotluse esitaja võttis 18. aprillil 2012 komisjonile saadetud kirjas ametlikult tagasi oma taotluse Indiast pärit PETi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kohta. Tagasivõtmise põhjuseks on taotluse esitaja tootmisvõimsuse suurenemine, millest ilmneb, et dumpinguga seotud muutused ei ole püsivat laadi, kuna pärast tootmisvõimsuse suurenemist vähenevad tootmiskulud lähiajal veelgi. Taotluse esitaja väitis, et tema äriühing on pidevas muutumises, mis teeb uurimise käigus kindlaks tehtud muutuste laadi püsivuse küsitavaks. Selgus, et kuigi mõni uurimise käigus kindlakstehtud muutus olid püsiv, on äriühing ise tõepoolest pidevas muutumises.

| (16) | Taotluse tagasivõtmisega seoses kaaluti, kas oleks põhjendatud jätkata läbivaatamisega seotud uurimist ex officio. Komisjoni talitused leidsid, et puuduvad mõjuvad põhjendused, mille kohaselt lõpetamine ei oleks liidu huvidega vastavuses. Seega tuleks läbivaatamine lõpetada. |
| --- | --- |

(16)

Taotluse tagasivõtmisega seoses kaaluti, kas oleks põhjendatud jätkata läbivaatamisega seotud uurimist ex officio. Komisjoni talitused leidsid, et puuduvad mõjuvad põhjendused, mille kohaselt lõpetamine ei oleks liidu huvidega vastavuses. Seega tuleks läbivaatamine lõpetada.

| (17) | Huvitatud isikutele teatati, et läbivaatamine kavatsetakse lõpetada ja anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(17)

Huvitatud isikutele teatati, et läbivaatamine kavatsetakse lõpetada ja anti võimalus esitada märkusi.

| (18) | Seega leitakse, et Indiast pärit PETi importi käsitlev läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata, |
| --- | --- |

(18)

Seega leitakse, et Indiast pärit PETi importi käsitlev läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, lõpetatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21.

2

(3)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 10.

3

(4)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 1.

5

(6)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 6.

6

(7)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1.

7

(8)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

8

(9)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 1.

9

(10)  ELT L 59, 27.2.2007, lk 34.

10

(11)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 7.

11

(12)  ELT L 226, 11.10.2005, lk 62.

12

(13)  ELT C 335, 11.12.2010, lk 5.

13

(14)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 18.

14

(15)  ELT C 102, 2.4.2011, lk 15.

15

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 561/2012,

27. juuni 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 284/2012, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (1), eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus võtta asjakohaseid liidu tasandi kiireloomulisi meetmeid kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 53 on ette nähtud võimalus võtta asjakohaseid liidu tasandi kiireloomulisi meetmeid kolmandast riigist imporditud toidu või sööda suhtes, et kaitsta inimeste või loomade tervist või keskkonda, kui riski ei saa rahuldavalt juhtida liikmesriikide võetavate meetmete abil.

| (2) | Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et Jaapanist pärit teatavas toidus esinev radionukliidide tase ületab taset, mille puhul Jaapanis kohaldatakse meetmeid (nn häiretase). Selline saaste võib olla ohtlik liidus asuvate inimeste ja loomade tervisele, seepärast on vastu võetud komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (2). Nimetatud määrus asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 961/2011, (3) mis hiljem asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 toimunud avariid on komisjonile teatatud, et Jaapanist pärit teatavas toidus esinev radionukliidide tase ületab taset, mille puhul Jaapanis kohaldatakse meetmeid (nn häiretase). Selline saaste võib olla ohtlik liidus asuvate inimeste ja loomade tervisele, seepärast on vastu võetud komisjoni 25. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 297/2011, millega kehtestatakse eritingimused Jaapanist pärit või Jaapanist lähetatud sööda ja toidu impordi suhtes pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud avariid (2). Nimetatud määrus asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 961/2011, (3) mis hiljem asendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 284/2012 (4).

| (3) | Jaapani ametiasutused teatasid hiljuti, et pakkudel kasvatatud shiitakeseente puhul, mis on pärit Iwate prefektuurist, esineb sageli normidest kõrvalekaldumisi. Tseesiumi-134 ja tseesiumi-137 summaarne sisaldus pakkudel kasvatatud shiitakeseente puhul ületas rangemat piirnormi (100 bekerelli kilogrammi kohta), mida kohaldatakse Jaapanis alates 1. aprillist 2012. Samuti oli paljude proovide puhul tseesiumi summaarne sisaldus suurem, kui enne 1. aprilli 2012 kehtinud piirnorm (500 bekerelli kilogrammi kohta). Lisaks anti teada ka normidele mittevastavustest Iwatest pärit kasvudelt ja kalast võetud üksikute proovide puhul. Iwate prefektuur ei kuulu kahjustatud piirkonna prefektuuride hulka, mille puhul nõutakse kogu toidu ja sööda kontrollimist enne selle eksportimist Euroopa Liitu. Võttes arvesse neid hiljutisi leide on asjakohane lisada Iwate prefektuur kahjustatud piirkonna prefektuuride loetelusse. |
| --- | --- |

(3)

Jaapani ametiasutused teatasid hiljuti, et pakkudel kasvatatud shiitakeseente puhul, mis on pärit Iwate prefektuurist, esineb sageli normidest kõrvalekaldumisi. Tseesiumi-134 ja tseesiumi-137 summaarne sisaldus pakkudel kasvatatud shiitakeseente puhul ületas rangemat piirnormi (100 bekerelli kilogrammi kohta), mida kohaldatakse Jaapanis alates 1. aprillist 2012. Samuti oli paljude proovide puhul tseesiumi summaarne sisaldus suurem, kui enne 1. aprilli 2012 kehtinud piirnorm (500 bekerelli kilogrammi kohta). Lisaks anti teada ka normidele mittevastavustest Iwatest pärit kasvudelt ja kalast võetud üksikute proovide puhul. Iwate prefektuur ei kuulu kahjustatud piirkonna prefektuuride hulka, mille puhul nõutakse kogu toidu ja sööda kontrollimist enne selle eksportimist Euroopa Liitu. Võttes arvesse neid hiljutisi leide on asjakohane lisada Iwate prefektuur kahjustatud piirkonna prefektuuride loetelusse.

| (4) | Seepärast on rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 vaja vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 vaja vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 284/2012 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  "3.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioonis tuleb esitada kinnitus, et:






  a) | tooted on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011 või |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3.   Lõikes 1 osutatud deklaratsioonis tuleb esitada kinnitus, et:

a)

tooted on koristatud ja/või töödeldud enne 11. märtsi 2011 või

| b) | tooted on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist või |
| --- | --- |

b)

tooted on pärit ja lähetatud mujalt kui Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist või

| c) | tooted on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning saadetis ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust või |
| --- | --- |

c)

tooted on lähetatud Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist, kuid ei ole pärit ühestki nimetatud prefektuurist ning saadetis ei ole teeloleku ajal saanud radioaktiivset kiirgust või

| d) | juhul, kui tooted on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist, on saadetisega kaasas analüüside aruanne, kus on esitatud proovivõtu- ja analüüsitulemused.” |
| --- | --- |

d)

juhul, kui tooted on pärit Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka või Iwate prefektuurist, on saadetisega kaasas analüüside aruanne, kus on esitatud proovivõtu- ja analüüsitulemused.”

| (2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Üleminekumeede

Erandina rakendusmääruse (EL) nr 284/2012 artikli 6 lõikest 1 võib nimetatud määruse artiklis 1 osutatud tooteid importida Euroopa Liitu, kui nendega on kaasas deklaratsioon, mis vastab nimetatud määruse I lisas sätestatud eelmisele deklaratsioonivormile, ning kui

| a) | tooted on saadetud Jaapanist välja enne käesoleva määruse jõustumist või |
| --- | --- |

a)

tooted on saadetud Jaapanist välja enne käesoleva määruse jõustumist või

| b) | deklaratsioon on väljastatud enne käesoleva määruse jõustumist ning tooted on saadetud Jaapanist välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

b)

deklaratsioon on väljastatud enne käesoleva määruse jõustumist ning tooted on saadetud Jaapanist välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 31, 01.2.2002, lk. 1.

1

(2)  ELT L 80, 26.3.2011, lk. 5.

2

(3)  ELT L 252, 28.9.2011, lk. 10.

3

(4)  ELT L 92, 30.3.2012, lk. 16.

4

---

LISA

„I LISA

Image

Image

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 562/2012,

27. juuni 2012,

millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 234/2011 seoses toiduensüümide riskihindamiseks vajalike andmetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008 (millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 10. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 234/2011 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus) rakendamise kohta) (2) artikli 5 lõike 2 kohaselt peab taotlusele lisatud toimik sisaldama kogu olemasolevat riskihindamise seisukohast vajalikku teavet. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 10. märtsi 2011. aasta määruse (EL) nr 234/2011 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus) rakendamise kohta) (2) artikli 5 lõike 2 kohaselt peab taotlusele lisatud toimik sisaldama kogu olemasolevat riskihindamise seisukohast vajalikku teavet.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 234/2011 toiduensüümide riskihindamiseks vajalikke andmeid käsitleva artikli 8 lõikele 1 tuleb esitada bioloogilised ja toksikoloogilised andmed. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 234/2011 toiduensüümide riskihindamiseks vajalikke andmeid käsitleva artikli 8 lõikele 1 tuleb esitada bioloogilised ja toksikoloogilised andmed.

| (3) | Mitmeid praegu liidu turul olevaid toiduensüüme on Prantsusmaal ja Taanis hinnatud ning need on heaks kiidetud nende riikide sätete kohaselt ja kooskõlas toidu teaduskomitee suunistega, milles käsitletakse toiduensüümide kohta andmete esitamist ning mis sisalduvad 11. aprilli 1991. aastal koostatud arvamuses (avaldatud 1992. aastal) (3). Ka toidu teaduskomitee on hinnanud mõnda toiduensüümi (nt kümosiin, invertaas ja ureaas) (4). |
| --- | --- |

(3)

Mitmeid praegu liidu turul olevaid toiduensüüme on Prantsusmaal ja Taanis hinnatud ning need on heaks kiidetud nende riikide sätete kohaselt ja kooskõlas toidu teaduskomitee suunistega, milles käsitletakse toiduensüümide kohta andmete esitamist ning mis sisalduvad 11. aprilli 1991. aastal koostatud arvamuses (avaldatud 1992. aastal) (3). Ka toidu teaduskomitee on hinnanud mõnda toiduensüümi (nt kümosiin, invertaas ja ureaas) (4).

| (4) | Ensüümiperparaatide toksikoloogiliste omaduste kohta on toidu teaduskomitee suunistes märgitud, et (geneetiliselt muundamata) taimede või loomade söödavatest osadest saadud toiduensüüme peetakse üldiselt tervisele ohututeks. Suunistes on kirjas, et ohutuse kohta ei pea esitama eridokumente, kui võimalik tarbitav kogus tavapärase kasutamise korral ei põhjusta ühegi komponendi omandamist rohkem kui võib eeldada kõnealuse lähtematerjali puhul tavapärase tarbimise korral ning kui on võimalik rahuldaval tasemel kindlaks teha keemilised ja mikrobioloogilised omadused. |
| --- | --- |

(4)

Ensüümiperparaatide toksikoloogiliste omaduste kohta on toidu teaduskomitee suunistes märgitud, et (geneetiliselt muundamata) taimede või loomade söödavatest osadest saadud toiduensüüme peetakse üldiselt tervisele ohututeks. Suunistes on kirjas, et ohutuse kohta ei pea esitama eridokumente, kui võimalik tarbitav kogus tavapärase kasutamise korral ei põhjusta ühegi komponendi omandamist rohkem kui võib eeldada kõnealuse lähtematerjali puhul tavapärase tarbimise korral ning kui on võimalik rahuldaval tasemel kindlaks teha keemilised ja mikrobioloogilised omadused.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on samuti märkinud oma suunistes, mis käsitlevad toiduensüümide taotluste hindamiseks vajalikke andmeid, (5) et loomade ja geneetiliselt muundamata taimede söödavatest osadest saadud toiduensüümide kohta toksikoloogiliste andmete esitamata jätmist saab põhjendada vastavate dokumentidega toiduensüümi lähtematerjali ohutuse, toiduensüümi koostise ja omaduste ning toiduensüümi toidus kasutamise kohta, mis tõendavad, et asjaomane toiduensüüm ei ole kahjulik inimeste tervisele juhul, kui seda tarbitakse võrreldaval viisil, ning mida toetavad toksikoloogilised uuringud. Seega ei tuleks kõnealustest söödavatest lähtematerjalidest saadud toiduensüümide kohta esitatud taotluste puhul nõuda toksikoloogiliste andmete esitamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) on samuti märkinud oma suunistes, mis käsitlevad toiduensüümide taotluste hindamiseks vajalikke andmeid, (5) et loomade ja geneetiliselt muundamata taimede söödavatest osadest saadud toiduensüümide kohta toksikoloogiliste andmete esitamata jätmist saab põhjendada vastavate dokumentidega toiduensüümi lähtematerjali ohutuse, toiduensüümi koostise ja omaduste ning toiduensüümi toidus kasutamise kohta, mis tõendavad, et asjaomane toiduensüüm ei ole kahjulik inimeste tervisele juhul, kui seda tarbitakse võrreldaval viisil, ning mida toetavad toksikoloogilised uuringud. Seega ei tuleks kõnealustest söödavatest lähtematerjalidest saadud toiduensüümide kohta esitatud taotluste puhul nõuda toksikoloogiliste andmete esitamist.

| (6) | Toiduohutusamet võttis kasutusele ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise mõiste (Qualified Presumption of Safety – QPS), (6) et hinnata selliste mikroorganismide ohutust, mis viiakse toiduahelasse kas otse või toidu lisaainete või toiduensüümide lähtematerjalina. See tähendab, et kui mikroorganismi tüvi määratakse ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud rühma ja see vastab kehtestatud nõuetele, ei pea toiduohutusamet kõnealuse tootmistüve ohutust täiendavalt hindama. Seega, kui toiduensüümi tootmises kasutatud mikroorganism on kvalifitseeritud ohutuse eeldusele vastavaks kõige uuema toiduohutusameti vastuvõetud loetelu kohaselt, mis sisaldab bioloogilisi mõjureid, mis on soovitatavad tulenevalt ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimisest, ei tuleks nõuda ensüümitaotluses toksikoloogiliste andmete esitamist. Kui siiski ensüümide kogu tootmisprotsessiga (tootmine, eraldamine, puhastamine) seotud jäägid, lisandid ja lagunemissaadused annavad põhjust kahtlusteks, võib toiduohutusamet nõuda määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 6 lõike 1 kohaselt riskihindamiseks vajalike täiendavate andmete, sealhulgas toksikoloogiliste andmete esitamist. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet võttis kasutusele ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise mõiste (Qualified Presumption of Safety – QPS), (6) et hinnata selliste mikroorganismide ohutust, mis viiakse toiduahelasse kas otse või toidu lisaainete või toiduensüümide lähtematerjalina. See tähendab, et kui mikroorganismi tüvi määratakse ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud rühma ja see vastab kehtestatud nõuetele, ei pea toiduohutusamet kõnealuse tootmistüve ohutust täiendavalt hindama. Seega, kui toiduensüümi tootmises kasutatud mikroorganism on kvalifitseeritud ohutuse eeldusele vastavaks kõige uuema toiduohutusameti vastuvõetud loetelu kohaselt, mis sisaldab bioloogilisi mõjureid, mis on soovitatavad tulenevalt ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimisest, ei tuleks nõuda ensüümitaotluses toksikoloogiliste andmete esitamist. Kui siiski ensüümide kogu tootmisprotsessiga (tootmine, eraldamine, puhastamine) seotud jäägid, lisandid ja lagunemissaadused annavad põhjust kahtlusteks, võib toiduohutusamet nõuda määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 6 lõike 1 kohaselt riskihindamiseks vajalike täiendavate andmete, sealhulgas toksikoloogiliste andmete esitamist.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1332/2008 (mis käsitleb toiduensüüme) (7) artikli 6 punkti a kohaselt võib toiduensüümi kanda liidu loetelusse vaid juhul, kui olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei põhjusta see kavandatud kasutustaseme korral ohtu tarbijate tervisele. Geneetiliselt muundamata loomade ja taimede söödavatest osadest saadud toiduensüümide ja ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismide riskihindamiseks vajalike andmete vähendamine ei kahjusta toidu teaduskomitee ja toiduohutusameti suunistel põhineva riskihindamise kvaliteeti. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1332/2008 (mis käsitleb toiduensüüme) (7) artikli 6 punkti a kohaselt võib toiduensüümi kanda liidu loetelusse vaid juhul, kui olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei põhjusta see kavandatud kasutustaseme korral ohtu tarbijate tervisele. Geneetiliselt muundamata loomade ja taimede söödavatest osadest saadud toiduensüümide ja ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismide riskihindamiseks vajalike andmete vähendamine ei kahjusta toidu teaduskomitee ja toiduohutusameti suunistel põhineva riskihindamise kvaliteeti.

| (8) | Seoses teatavate toiduensüümide rühmitamisega ühte taotlusesse on toiduohutusamet juba märkinud oma suunistes, milles käsitletakse toiduensüümide taotluste hindamiseks vajalikke andmeid, et teatavad toiduensüümid, millel on sama katalüütiline aktiivsus ning mis on toodetud sama mikroorganismitüve poolt ja kasutades olulises osas sarnast tootmisprotsessi, võib rühmitada ühte taotlusse isegi siis, kui üldjuhul peab iga toiduensüümi eraldi hindama. |
| --- | --- |

(8)

Seoses teatavate toiduensüümide rühmitamisega ühte taotlusesse on toiduohutusamet juba märkinud oma suunistes, milles käsitletakse toiduensüümide taotluste hindamiseks vajalikke andmeid, et teatavad toiduensüümid, millel on sama katalüütiline aktiivsus ning mis on toodetud sama mikroorganismitüve poolt ja kasutades olulises osas sarnast tootmisprotsessi, võib rühmitada ühte taotlusse isegi siis, kui üldjuhul peab iga toiduensüümi eraldi hindama.

| (9) | On asjakohane, et toiduensüümid, mis on saadud taimede või loomade söödavatest osadest ja millel on sama katalüütiline aktiivsus ning mida toodetakse samast lähtematerjalist (nt liigi tasandil) ja mille tootmisprotsess on olulises osas sarnane, võib rühmitada ühte taotlusesse. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane, et toiduensüümid, mis on saadud taimede või loomade söödavatest osadest ja millel on sama katalüütiline aktiivsus ning mida toodetakse samast lähtematerjalist (nt liigi tasandil) ja mille tootmisprotsess on olulises osas sarnane, võib rühmitada ühte taotlusesse.

| (10) | On samuti asjakohane, et toiduensüümid, mis on saadud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest, või selliste toiduensüümide tootmises kasutatud mikroorganismidest, mida on Prantsusmaa või Taani pädevad asutused kooskõlas toidu teaduskomitee 1992. aasta suunistega hinnanud ja mille nad on heaks kiitnud, võib samadel tingimustel rühmitada ühte taotlusse. |
| --- | --- |

(10)

On samuti asjakohane, et toiduensüümid, mis on saadud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest, või selliste toiduensüümide tootmises kasutatud mikroorganismidest, mida on Prantsusmaa või Taani pädevad asutused kooskõlas toidu teaduskomitee 1992. aasta suunistega hinnanud ja mille nad on heaks kiitnud, võib samadel tingimustel rühmitada ühte taotlusse.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 6 lõike 1 kohaselt võib toiduohutusamet riskihindamise ajal nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 6 lõike 1 kohaselt võib toiduohutusamet riskihindamise ajal nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda täiendavat teavet.

| (12) | Liidu toiduensüümide loetelu tuleks koostada sujuvalt ja see ei tohiks häirida olemasolevat toiduensüümide turgu. Erand, mille kohaselt ei pea esitama toksikoloogilisi andmeid ja mis võimaldab toimikute rühmitamist, vähendab taotlejate ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koormust. |
| --- | --- |

(12)

Liidu toiduensüümide loetelu tuleks koostada sujuvalt ja see ei tohiks häirida olemasolevat toiduensüümide turgu. Erand, mille kohaselt ei pea esitama toksikoloogilisi andmeid ja mis võimaldab toimikute rühmitamist, vähendab taotlejate ja eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate koormust.

| (13) | Erandit, mille kohaselt ei pea esitama toksikoloogilisi andmeid ja mis võimaldab toimikute rühmitamist, ei tuleks kohaldada toiduensüümide suhtes, mida toodetakse geneetiliselt muundatud taimedest või loomadest, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (8) artikli 2 punktis 5, ega toiduensüümide suhtes mida toodetakse geneetiliselt muundatud mikroorganismidest või kasutades geneetiliselt muundatud mikroorganisme, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/41/EÜ (geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta) (9) artikli 2 punktis b. Toksikoloogiliste andmete esitamisest vabastavat erandit tuleks siiski kohaldada toiduensüümide suhtes, mis on geneetiliselt muundatud mikroorganismidest saadud direktiivi 2009/41/EÜ II lisa A osa punktis 4 loetletud menetluste teel, kui mikroorganismi algtüvi on ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud (10). |
| --- | --- |

(13)

Erandit, mille kohaselt ei pea esitama toksikoloogilisi andmeid ja mis võimaldab toimikute rühmitamist, ei tuleks kohaldada toiduensüümide suhtes, mida toodetakse geneetiliselt muundatud taimedest või loomadest, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) (8) artikli 2 punktis 5, ega toiduensüümide suhtes mida toodetakse geneetiliselt muundatud mikroorganismidest või kasutades geneetiliselt muundatud mikroorganisme, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/41/EÜ (geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta) (9) artikli 2 punktis b. Toksikoloogiliste andmete esitamisest vabastavat erandit tuleks siiski kohaldada toiduensüümide suhtes, mis on geneetiliselt muundatud mikroorganismidest saadud direktiivi 2009/41/EÜ II lisa A osa punktis 4 loetletud menetluste teel, kui mikroorganismi algtüvi on ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud (10).

| (14) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 234/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 234/2011 vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 234/2011 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Lisatakse artikkel 1a:
  „Artikkel 1a
  Mõisted
  Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   Ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud– ohutuse staatus, mille toiduohutusamet määrab teatavatele mikroorganismide rühmadele, kui hindamise käigus ei ole kindlaks tehtud ohutusprobleeme;
  b)   Toidu teaduskomitee 1992. aasta suunised– toiduensüümide kohta andmete esitamist käsitlevad suunised, mis sisalduvad toidu teaduskomitee 11. aprilli 1991. aasta arvamuses (11). |
| --- | --- |

(1)

Lisatakse artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   Ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud– ohutuse staatus, mille toiduohutusamet määrab teatavatele mikroorganismide rühmadele, kui hindamise käigus ei ole kindlaks tehtud ohutusprobleeme;

b)   Toidu teaduskomitee 1992. aasta suunised– toiduensüümide kohta andmete esitamist käsitlevad suunised, mis sisalduvad toidu teaduskomitee 11. aprilli 1991. aasta arvamuses (11).

| (2) | Artiklile 8 lisatakse lõiked 3, 4, 5 ja 6:
  „3.   Erandina lõike 1 punktist l ei pea taotluse toetuseks esitatud toimik toiduensüümi ohutushindamise kohta sisaldama toksikoloogilisi andmeid, kui asjaomane toiduensüüm on saadud:






  a) | taimede või loomade söödavatest osadest, mis on mõeldud inimestele toiduks tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et neid tarvitavad inimesed toiduks, või |
| --- | --- | --- |

(2)

Artiklile 8 lisatakse lõiked 3, 4, 5 ja 6:

„3.   Erandina lõike 1 punktist l ei pea taotluse toetuseks esitatud toimik toiduensüümi ohutushindamise kohta sisaldama toksikoloogilisi andmeid, kui asjaomane toiduensüüm on saadud:

a)

taimede või loomade söödavatest osadest, mis on mõeldud inimestele toiduks tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et neid tarvitavad inimesed toiduks, või

| b) | ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest. |
| --- | --- |

b)

ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui asjaomased taimed või loomad on geneetilised muundatud organismid, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 2 punktis 5, või kui asjaomane mikroorganism on geneetiliselt muundatud mikroorganism, mis on määratletud direktiivi 2009/41/EÜ artikli 2 punktis b (12). Lõike 3 punkti b kohaldatakse siiski mikroorganismide suhtes, mille puhul on geneetiline muundamine saavutatud, kasutades menetlusi või meetodeid, mis on loetletud direktiivi 2009/41/EÜ II lisa A osa punktis 4.

5.   Toiduensüümid võib rühmitada ühte taotlusesse, kui neil on sama katalüütiline aktiivsus, need on töödeldud samast lähtematerjalist (nt liigi tasandil) ja kasutades olulises osas sarnast tootmisprotsessi ning need on saadud:

| a) | taimede või loomade söödavatest osadest, mis on mõeldud inimestele toiduks tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et inimesed tarvitavad neid toiduks, või |
| --- | --- |

a)

taimede või loomade söödavatest osadest, mis on mõeldud inimestele toiduks tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et inimesed tarvitavad neid toiduks, või

| b) | ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest või |
| --- | --- |

b)

ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseeritud mikroorganismidest või

| c) | mikroorganismidest, mida on kasutatud selliste toiduensüümide tootmises, mida on Prantsusmaa või Taani pädevad asutused kooskõlas toidu teaduskomitee 1992. aasta suunistega hinnanud ja mille nad on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

c)

mikroorganismidest, mida on kasutatud selliste toiduensüümide tootmises, mida on Prantsusmaa või Taani pädevad asutused kooskõlas toidu teaduskomitee 1992. aasta suunistega hinnanud ja mille nad on heaks kiitnud.

6.   Lõiget 5 ei kohaldata, kui asjaomased taimed või loomad on geneetilised muundatud organismid, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 2 punktis 5, või kui asjaomane mikroorganism on geneetiliselt muundatud mikroorganism, mis on määratletud direktiivi 2009/41/EÜ artikli 2 punktis b.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT 354, 31.12.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 64, 11.3.2011, lk 15.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf

6

(7)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 7.

7

(8)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

8

(9)  ELT L 125, 21.5.2009, lk 75.

9

(10)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf. Vt lk 13.

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf”

11

(12)  ELT L 125, 21.5.2009, lk 75.”

12

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 563/2012,

27. juuni 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa ELi referentlaboratooriumide loetelu osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud Euroopa Liidu (EL) toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaboratooriumide üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi toidu ja sööda referentlaboratooriumid on loetletud nimetatud määruse VII lisa I osas. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud Euroopa Liidu (EL) toidu, sööda ja loomatervishoiu ning elusloomade referentlaboratooriumide üldised ülesanded, kohustused ja nõuded. ELi toidu ja sööda referentlaboratooriumid on loetletud nimetatud määruse VII lisa I osas.

| (2) | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivis 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ, (2) on kehtestatud meetmed kontrolli teostamiseks direktiivi I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade üle. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivis 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 85/358/EMÜ ja 86/469/EMÜ ning otsused 89/187/EMÜ ja 91/664/EMÜ, (2) on kehtestatud meetmed kontrolli teostamiseks direktiivi I lisas loetletud ainete ja jääkide rühmade üle.

| (3) | Pärast laboratooriumide tegevuse ümberkorraldamist Hollandis viidi loomset päritolu toidus esinevate veterinaarravimite jääkide ja saasteainete ja direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d ELi referentlaboratooriumiks nimetatud Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) kogu tegevus, sealhulgas kogu infrastruktuur ja personal, üle asutusse RIKILT (toiduohutuse instituut). RIVMi poolt täidetud kohustused määrati RIKILTile vastavalt 31. detsembril 2011 lõppenud raamlepingule. |
| --- | --- |

(3)

Pärast laboratooriumide tegevuse ümberkorraldamist Hollandis viidi loomset päritolu toidus esinevate veterinaarravimite jääkide ja saasteainete ja direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d ELi referentlaboratooriumiks nimetatud Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM) kogu tegevus, sealhulgas kogu infrastruktuur ja personal, üle asutusse RIKILT (toiduohutuse instituut). RIVMi poolt täidetud kohustused määrati RIKILTile vastavalt 31. detsembril 2011 lõppenud raamlepingule.

| (4) | Kuna RIVMi lepingu lõpptähtaeg lähenes, esitati seda asendava ELI referentlaboratooriumi valimise kutse. Kuna RIKILT (toiduohutuse instituut) vastas kõikidele nõutavatele kriteeriumidele, valiti ta välja ning see laboratoorium tuleks määrata uueks referentlaboratooriumiks. |
| --- | --- |

(4)

Kuna RIVMi lepingu lõpptähtaeg lähenes, esitati seda asendava ELI referentlaboratooriumi valimise kutse. Kuna RIKILT (toiduohutuse instituut) vastas kõikidele nõutavatele kriteeriumidele, valiti ta välja ning see laboratoorium tuleks määrata uueks referentlaboratooriumiks.

| (5) | Võttes arvesse direktiivi 96/23/EC I lisa A rühma lõigetes 1–4 nimetatud ainete tähtsust ja asjaolu, et RIKILT (toiduohutuse instituut) valiti välja, kuna ta vastas kõikidele nõutavatele kriteeriumidele, siis tuleks see alates 1. jaanuarist 2012 määrata pädevaks ELi referentlaboratooriumiks loomset päritolu toidus esinevate veterinaarravimite jääkide ja saasteainete ja direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks. Käesolevat määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse direktiivi 96/23/EC I lisa A rühma lõigetes 1–4 nimetatud ainete tähtsust ja asjaolu, et RIKILT (toiduohutuse instituut) valiti välja, kuna ta vastas kõikidele nõutavatele kriteeriumidele, siis tuleks see alates 1. jaanuarist 2012 määrata pädevaks ELi referentlaboratooriumiks loomset päritolu toidus esinevate veterinaarravimite jääkide ja saasteainete ja direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks. Käesolevat määrust kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2012.

| (6) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I osa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa I osa punkti 12 alapunkt a asendatakse järgmisega:

| „a) | Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks:
  RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR
  Wageningen
  Holland” |
| --- | --- |

„a)

Direktiivi 96/23/EÜ I lisa A rühma 1., 2., 3. ja 4. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktis d ja B rühma 3. alarühma punktis d loetletud jääkide jaoks:

RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR

Wageningen

Holland”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 125, 23.05.1996, lk 10.

2

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 564/2012,

27. juuni 2012,

millega kehtestatakse 2012. aastaks nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud teatavate otsetoetuskavade suhtes kohaldatavad eelarve ülemmäärad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), (1) eriti selle artikli 51 lõike 2 esimest lõiku, artikli 69 lõike 3 esimest lõiku, artikli 123 lõike 1 esimest lõiku, artikli 128 lõike 2 teist lõiku ning artikli 131 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide jaoks, kes 2012. aastal võtavad kasutusele määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava, tuleks 2012. aastaks kehtestada eelarve ülemmäärad iga kõnealuse määruse artiklites 52, 53 ja 54 osutatud toetuse kohta. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide jaoks, kes 2012. aastal võtavad kasutusele määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse toetuskava, tuleks 2012. aastaks kehtestada eelarve ülemmäärad iga kõnealuse määruse artiklites 52, 53 ja 54 osutatud toetuse kohta.

| (2) | Liikmesriikide jaoks, kes kasutavad 2012. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 1 või artikli 131 lõikes 1 sätestatud võimalust, tuleks 2012. aastaks kehtestada määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 5. peatükis osutatud eritoetuse eelarve ülemmäärad. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide jaoks, kes kasutavad 2012. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 1 või artikli 131 lõikes 1 sätestatud võimalust, tuleks 2012. aastaks kehtestada määruse (EÜ) nr 73/2009 II jaotise 5. peatükis osutatud eritoetuse eelarve ülemmäärad.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikega 4 on artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud tootmisega seotud toetus piiratud 3,5 %ga kõnealuse määruse artiklis 40 osutatud riiklikest ülemmääradest. Selguse huvides peaks komisjon avaldama ülemmäärad, mis tulenevad liikmesriikide teatatud asjakohaste meetmetega seotud summadest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikega 4 on artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud tootmisega seotud toetus piiratud 3,5 %ga kõnealuse määruse artiklis 40 osutatud riiklikest ülemmääradest. Selguse huvides peaks komisjon avaldama ülemmäärad, mis tulenevad liikmesriikide teatatud asjakohaste meetmetega seotud summadest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punkti a kohaselt on vastavalt kõnealuse määruse artikli 69 lõikele 7 arvutatud summad sätestatud komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1120/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) III lisas. Selguse huvides peaks komisjon avaldama liikmesriikide teatatud summad, mida nad kavatsevad kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punkti a kohaselt on vastavalt kõnealuse määruse artikli 69 lõikele 7 arvutatud summad sätestatud komisjoni 29. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1120/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises sätestatud ühtse otsemaksete kava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) III lisas. Selguse huvides peaks komisjon avaldama liikmesriikide teatatud summad, mida nad kavatsevad kasutada vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a.

| (5) | Selguse huvides tuleks avaldada ühtse otsemaksete kava 2012. aasta eelarve ülemmäärad, mis on saadud nii, et määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest on maha arvatud kõnealuse määruse artiklites 52, 53, 54 ja 68 osutatud toetustele kehtestatud ülemmäärad. Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest mahaarvatav summa kõnealuse määruse artiklis 68 sätestatud eritoetuse rahastamiseks vastab liikmesriigi teatatud eritoetuse kogusumma ja kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punkti a kohase eritoetuse rahastamise teatatud summade vahele. Kui ühtset otsemaksete kava rakendav liikmesriik otsustab anda artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetust, tuleb komisjonile teatatud summa lisada ühtse otsemaksete kava ülemmäärale, kuna kõnealuse toetuse vorm seisneb põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtuse ja/või arvu suurendamises. |
| --- | --- |

(5)

Selguse huvides tuleks avaldada ühtse otsemaksete kava 2012. aasta eelarve ülemmäärad, mis on saadud nii, et määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest on maha arvatud kõnealuse määruse artiklites 52, 53, 54 ja 68 osutatud toetustele kehtestatud ülemmäärad. Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas osutatud ülemmääradest mahaarvatav summa kõnealuse määruse artiklis 68 sätestatud eritoetuse rahastamiseks vastab liikmesriigi teatatud eritoetuse kogusumma ja kõnealuse määruse artikli 69 lõike 6 punkti a kohase eritoetuse rahastamise teatatud summade vahele. Kui ühtset otsemaksete kava rakendav liikmesriik otsustab anda artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetust, tuleb komisjonile teatatud summa lisada ühtse otsemaksete kava ülemmäärale, kuna kõnealuse toetuse vorm seisneb põllumajandustootjate toetusõiguste ühikuväärtuse ja/või arvu suurendamises.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikele 1 tuleks 2012. aastaks kehtestada aastased toetussummad liikmesriikidele, kes rakendavad kõnealuse määruse V jaotise 2. peatükiga sätestatud ühtse pindalatoetuse kava. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikele 1 tuleks 2012. aastaks kehtestada aastased toetussummad liikmesriikidele, kes rakendavad kõnealuse määruse V jaotise 2. peatükiga sätestatud ühtse pindalatoetuse kava.

| (7) | Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 126 kohase eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2012. aastal. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 126 kohase eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2012. aastal.

| (8) | Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2012. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2012. aastal.

| (9) | Ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 lõikele 2 avaldada üleminekuperioodil makstava puu- ja köögiviljatoetuse eelarve ülemmäärad 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(9)

Ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel tuleks vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 lõikele 2 avaldada üleminekuperioodil makstava puu- ja köögiviljatoetuse eelarve ülemmäärad 2012. aastaks.

| (10) | Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohase eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks 2012. aastal. |
| --- | --- |

(10)

Selguse huvides tuleks avaldada ühtset pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide teatiste alusel kehtestatud vahendite maksimumsumma, mis antakse nimetatud liikmesriikide käsutusse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohase eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks 2012. aastal.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 51 lõikes 2 osutatud eelarve ülemmäärad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 3 ja artikli 131 lõikes 4 osutatud eelarve ülemmäärad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse II lisas.

3.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii, iii ja iv ning artikli 68 lõike 1 punktides b ja e sätestatud toetuste eelarve ülemmäärad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse III lisas.

4.   Summad, mida liikmesriigid vastavalt määruse 73/2009 artikli 69 lõike 6 punktile a saavad kasutada kõnealuse määruse artikli 68 lõikes 1 sätestatud eritoetuse katmiseks, on kehtestatud käesoleva määruse IV lisas.

5.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotises osutatud ühtse otsemaksete kava eelarve ülemmäärad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse V lisas.

6.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 123 lõikes 1 osutatud aastased toetussummad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse VI lisas.

7.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Läti, Leedu, Poola, Rumeenia ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 126 osutatud eraldi makstava suhkrutoetuse andmiseks 2012. aastal on kehtestatud käesoleva määruse VII lisas.

8.   Tšehhi Vabariigi, Ungari, Poola ja Slovakkia käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 127 kohase eraldi makstava puu- ja köögiviljatoetuse andmiseks 2012. aastal on kehtestatud käesoleva määruse VIII lisas.

9.   Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 128 lõike 2 teises lõigus osutatud eelarve ülemmäärad 2012. aastaks on kehtestatud käesoleva määruse IX lisas.

10.   Bulgaaria, Ungari ja Poola käsutusse antavate vahendite maksimumsummad määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 129 kohase eraldi makstava marjasektori toetuse andmiseks 2012. aastal on kehtestatud käesoleva määruse X lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

(2)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 1.

2

---

I LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLITE 52, 53 JA 54 KOHASELT ANTAVATE OTSETOETUSTE EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

Kalendriaasta 2012

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Lamba- ja kitsetoetus | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Ammlehmatoetus | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Täiendav ammlehmatoetus | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid, artikli 54 lõige 2 | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(tuhandetes eurodes)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Lamba- ja kitsetoetus

21 892

600

Lisatoetused lammaste ja kitsede puhul

7 184

200

Ammlehmatoetus

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Täiendav ammlehmatoetus

19 389

26 000

99

9 462

Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid, artikli 54 lõige 2

33 025

850

---

II LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLI 68 LÕIKES 1 SÄTESTATUD ERITOETUSTE EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Belgia | 8 600 |
| Bulgaaria | 28 500 |
| Tšehhi Vabariik | 31 826 |
| Taani | 36 325 |
| Eesti | 1 253 |
| Iirimaa | 25 000 |
| Kreeka | 108 000 |
| Hispaania | 248 065 |
| Prantsusmaa | 466 600 |
| Itaalia | 321 950 |
| Läti | 5 130 |
| Leedu | 13 304 |
| Ungari | 130 898 |
| Madalmaad | 37 900 |
| Austria | 13 900 |
| Poola | 106 558 |
| Portugal | 34 111 |
| Rumeenia | 37 545 |
| Sloveenia | 13 154 |
| Slovakkia | 12 000 |
| Soome | 52 483 |
| Rootsi | 3 469 |
| Ühendkuningriik | 29 800 |
| Ühtse otsemakse kava ülemäärale lisatud liikmesriikide teatatud summad artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetuse andmiseks.
  Kreeka: 30 000 000 eurot
  Sloveenia: 5 400 000 eurot |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Belgia

8 600

Bulgaaria

28 500

Tšehhi Vabariik

31 826

Taani

36 325

Eesti

1 253

Iirimaa

25 000

Kreeka

108 000

Hispaania

248 065

Prantsusmaa

466 600

Itaalia

321 950

Läti

5 130

Leedu

13 304

Ungari

130 898

Madalmaad

37 900

Austria

13 900

Poola

106 558

Portugal

34 111

Rumeenia

37 545

Sloveenia

13 154

Slovakkia

12 000

Soome

52 483

Rootsi

3 469

Ühendkuningriik

29 800

Ühtse otsemakse kava ülemäärale lisatud liikmesriikide teatatud summad artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetuse andmiseks.

Kreeka: 30 000 000 eurot

Sloveenia: 5 400 000 eurot

---

III LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLI 68 LÕIKE 1 PUNKTI a ALAPUNKTIDES i, ii, iii JA iv NING ARTIKLI 68 LÕIKE 1 PUNKTIDES b JA e SÄTESTATUD TOETUSTE EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Belgia | 4 461 |
| Bulgaaria | 28 500 |
| Tšehhi Vabariik | 31 826 |
| Taani | 18 285 |
| Eesti | 1 253 |
| Iirimaa | 25 000 |
| Kreeka | 78 000 |
| Hispaania | 184 965 |
| Prantsusmaa | 297 600 |
| Itaalia | 152 950 |
| Läti | 5 130 |
| Leedu | 13 304 |
| Ungari | 46 164 |
| Madalmaad | 30 100 |
| Austria | 13 900 |
| Poola | 106 558 |
| Portugal | 21 210 |
| Rumeenia | 37 545 |
| Sloveenia | 7 754 |
| Slovakkia | 12 000 |
| Soome | 52 483 |
| Rootsi | 3 469 |
| Ühendkuningriik | 29 800 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Belgia

4 461

Bulgaaria

28 500

Tšehhi Vabariik

31 826

Taani

18 285

Eesti

1 253

Iirimaa

25 000

Kreeka

78 000

Hispaania

184 965

Prantsusmaa

297 600

Itaalia

152 950

Läti

5 130

Leedu

13 304

Ungari

46 164

Madalmaad

30 100

Austria

13 900

Poola

106 558

Portugal

21 210

Rumeenia

37 545

Sloveenia

7 754

Slovakkia

12 000

Soome

52 483

Rootsi

3 469

Ühendkuningriik

29 800

---

IV LISA

SUMMAD, MIDA LIIKMESRIIGID VASTAVALT MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLI 69 LÕIKE 6 PUNKTILE a SAAVAD KASUTADA KÕNEALUSE MÄÄRUSE ARTIKLI 68 LÕIKES 1 SÄTESTATUD ERITOETUSE KATMISEKS

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Belgia | 8 600 |
| Taani | 23 250 |
| Iirimaa | 23 900 |
| Kreeka | 70 000 |
| Hispaania | 144 400 |
| Prantsusmaa | 84 000 |
| Itaalia | 144 900 |
| Madalmaad | 31 700 |
| Austria | 11 900 |
| Portugal | 21 700 |
| Sloveenia | 5 400 |
| Soome | 6 190 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Belgia

8 600

Taani

23 250

Iirimaa

23 900

Kreeka

70 000

Hispaania

144 400

Prantsusmaa

84 000

Itaalia

144 900

Madalmaad

31 700

Austria

11 900

Portugal

21 700

Sloveenia

5 400

Soome

6 190

---

V LISA

ÜHTSE OTSEMAKSETE KAVA EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Belgia | 517 901 |
| Taani | 1 035 927 |
| Saksamaa | 5 852 938 |
| Iirimaa | 1 339 769 |
| Kreeka | 2 225 227 |
| Hispaania | 4 913 824 |
| Prantsusmaa | 7 586 247 |
| Itaalia | 4 202 085 |
| Luksemburg | 37 671 |
| Malta | 5 137 |
| Madalmaad | 891 551 |
| Austria | 679 111 |
| Portugal | 476 907 |
| Sloveenia | 129 221 |
| Soome | 523 455 |
| Rootsi | 767 437 |
| Ühendkuningriik | 3 958 242 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Belgia

517 901

Taani

1 035 927

Saksamaa

5 852 938

Iirimaa

1 339 769

Kreeka

2 225 227

Hispaania

4 913 824

Prantsusmaa

7 586 247

Itaalia

4 202 085

Luksemburg

37 671

Malta

5 137

Madalmaad

891 551

Austria

679 111

Portugal

476 907

Sloveenia

129 221

Soome

523 455

Rootsi

767 437

Ühendkuningriik

3 958 242

---

VI LISA

ÜHTSE PINDALATOETUSE KAVA AASTASED TOETUSSUMMAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 472 216 |
| Tšehhi Vabariik | 755 659 |
| Eesti | 90 789 |
| Küpros | 45 787 |
| Läti | 125 540 |
| Leedu | 323 394 |
| Ungari | 1 033 364 |
| Poola | 2 504 542 |
| Rumeenia | 1 043 001 |
| Slovakkia | 328 485 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Bulgaaria

472 216

Tšehhi Vabariik

755 659

Eesti

90 789

Küpros

45 787

Läti

125 540

Leedu

323 394

Ungari

1 033 364

Poola

2 504 542

Rumeenia

1 043 001

Slovakkia

328 485

---

VII LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLIS 126 OSUTATUD ERALDI MAKSTAVA SUHKRUTOETUSE ANDMISEKS LIIKMESRIIKIDE KÄSUTUSSE ANTAVATE VAHENDITE MAKSIMUMSUMMAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 44 245 |
| Läti | 3 308 |
| Leedu | 10 260 |
| Ungari | 41 010 |
| Poola | 159 392 |
| Rumeenia | 6 062 |
| Slovakkia | 19 289 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Tšehhi Vabariik

44 245

Läti

3 308

Leedu

10 260

Ungari

41 010

Poola

159 392

Rumeenia

6 062

Slovakkia

19 289

---

VIII LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLIS 127 OSUTATUD ERALDI MAKSTAVA PUU- JA KÖÖGIVILJATOETUSE ANDMISEKS LIIKMESRIIKIDE KÄSUTUSSE ANTAVATE VAHENDITE MAKSIMUMSUMMAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Tšehhi Vabariik | 414 |
| Ungari | 4 756 |
| Poola | 6 715 |
| Slovakkia | 690 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Tšehhi Vabariik

414

Ungari

4 756

Poola

6 715

Slovakkia

690

---

IX LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLIS 128 OSUTATUD ÜLEMINEKUPERIOODIL MAKSTAVA PUU- JA KÖÖGIVILJATOETUSTE EELARVE ÜLEMMÄÄRAD

Kalendriaasta 2012

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Küpros |
| Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid – artikli 128 lõige 2 | 3 359 |

(tuhandetes eurodes)

Liikmesriik

Küpros

Puu- ja köögivili, välja arvatud tomatid – artikli 128 lõige 2

3 359

---

X LISA

MÄÄRUSE (EÜ) nr 73/2009 ARTIKLIS 129 OSUTATUD ERALDI MAKSTAVA MARJASEKTORI TOETUSE ANDMISEKS LIIKMESRIIKIDE KÄSUTUSSE ANTAVATE VAHENDITE MAKSIMUMSUMMAD

Kalendriaasta 2012

| Liikmesriik | (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Bulgaaria | 226 |
| Ungari | 391 |
| Poola | 11 040 |

Liikmesriik

(tuhandetes eurodes)

Bulgaaria

226

Ungari

391

Poola

11 040

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 565/2012,

27. juuni 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. juuni 2012,

Regioonide Komitee Saksamaa asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2012/342/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades, et:

| (1) | Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. detsembril 2009 ja 18. jaanuaril 2010 vastu otsused 2009/1014/EL (1) ja 2010/29/EL (2) Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2010 kuni 25. jaanuarini 2015.

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht Manfred RICHTERI ametiaja lõppemise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud asendusliikme koht Manfred RICHTERI ametiaja lõppemise tõttu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2015:

| — | Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Luxembourg, 22. juuni 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. VESTAGER

---

(1)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 12, 19.1.2010, lk 11.

2

---

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/38

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuni 2012,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2012/343/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   ALGATAMINE

| (1) | 19. aprillil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

19. aprillil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille 7. märtsil 2011 esitas liidu tootja Solae Europe S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete kogutoodangust (3). Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toodete dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille 7. märtsil 2011 esitas liidu tootja Solae Europe S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete kogutoodangust (3). Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toodete dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid tõendeid peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, HRV eksportivatele tootjatele ja HRV esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, HRV eksportivatele tootjatele ja HRV esindajatele, importijatele, tarnijatele ja teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimalusel arvesse. |
| --- | --- |

(5)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja võeti need võimalusel arvesse.

| (6) | Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et kasutada võib väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates täpsustatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuar 2010 – 31. detsember 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Ka HRV ametiasutustega peeti eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu osas nõu. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate näiliselt suurt arvu, sedastati algatamisteates, et kasutada võib väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artiklile 17. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates täpsustatud põhiandmed oma asjaomase tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuar 2010 – 31. detsember 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Ka HRV ametiasutustega peeti eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu osas nõu.

2.1.   EKSPORTIVATE TOOTJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (7) | 20 eksportivat tootjat esitas tähtaja jooksul valimi jaoks nõutud andmed ja pakkus koostööd. Kõnealuste eksportivate tootjate (rühmade) esitatud müügimahud ELi moodustasid uurimisperioodil vaatlusalusest impordist ligikaudu 90 %. Seetõttu leiti, et koostöö tase on kõrge. |
| --- | --- |

(7)

20 eksportivat tootjat esitas tähtaja jooksul valimi jaoks nõutud andmed ja pakkus koostööd. Kõnealuste eksportivate tootjate (rühmade) esitatud müügimahud ELi moodustasid uurimisperioodil vaatlusalusest impordist ligikaudu 90 %. Seetõttu leiti, et koostöö tase on kõrge.

| (8) | Võttes arvesse koostööga nõustunud eksportivate tootjate (rühmade) suurt hulka, leiti, et eksportivate tootjate seas on vaja teha väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse koostööga nõustunud eksportivate tootjate (rühmade) suurt hulka, leiti, et eksportivate tootjate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.

| (9) | Komisjon koostas vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulus kaks seotud äriühingute rühma, kes esindasid muu hulgas viit üksiktootjat ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil 40–50 % vaatlusaluse toote HRVst ELi suunduva ekspordi mahust. Kui oli selgunud, et tõenäoliselt tuleks kõnealust kaht rühma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise eesmärgil kohelda ühe üksusena (vt põhjendust 41), laiendati valimit kolmanda eksportivate tootjate rühma kaasamisega, misjärel moodustas valim 45–60 % Hiina impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 peeti esialgse valimi moodustamise ja valimi hilisema laiendamise asjus nõu asjaomaste isikute ja Hiina ametiasutustega. Kaks seotud eksportivat tootjat ei olnud valimi laiendamisega nõus, väites, et kui valimi laiendamine on vajalik, kvalifitseeruvad nad paremini valimisse võetavate eksportivate tootjate kolmandaks rühmaks. Tuleb rõhutada, et algmääruse artikli 17 lõike 1 sätete kohaselt koosnes uus kavandatav valim kolmest eksportivate tootjate rühmast, kelle vaatlusaluste toodete müügimaht ELi oli uurimisperioodil suurim. Lisaks oli nende kahe seotud tootja, kes oleksid endi väitel pidanud olema valitud kolmandaks rühmaks, vaatlusaluste toodete müügimaht ELi väga väike, moodustades vähem kui 10 % välja valitud kolmanda rühma samasuguse müügi mahust. Seetõttu kinnitati, et laiendatud valimi representatiivsuse tagamiseks olid pakutud kolm rühma parim valik. Muid vastuväiteid ei esitatud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon koostas vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul piisavalt uurida. Valimisse kuulus kaks seotud äriühingute rühma, kes esindasid muu hulgas viit üksiktootjat ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil 40–50 % vaatlusaluse toote HRVst ELi suunduva ekspordi mahust. Kui oli selgunud, et tõenäoliselt tuleks kõnealust kaht rühma dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise eesmärgil kohelda ühe üksusena (vt põhjendust 41), laiendati valimit kolmanda eksportivate tootjate rühma kaasamisega, misjärel moodustas valim 45–60 % Hiina impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 peeti esialgse valimi moodustamise ja valimi hilisema laiendamise asjus nõu asjaomaste isikute ja Hiina ametiasutustega. Kaks seotud eksportivat tootjat ei olnud valimi laiendamisega nõus, väites, et kui valimi laiendamine on vajalik, kvalifitseeruvad nad paremini valimisse võetavate eksportivate tootjate kolmandaks rühmaks. Tuleb rõhutada, et algmääruse artikli 17 lõike 1 sätete kohaselt koosnes uus kavandatav valim kolmest eksportivate tootjate rühmast, kelle vaatlusaluste toodete müügimaht ELi oli uurimisperioodil suurim. Lisaks oli nende kahe seotud tootja, kes oleksid endi väitel pidanud olema valitud kolmandaks rühmaks, vaatlusaluste toodete müügimaht ELi väga väike, moodustades vähem kui 10 % välja valitud kolmanda rühma samasuguse müügi mahust. Seetõttu kinnitati, et laiendatud valimi representatiivsuse tagamiseks olid pakutud kolm rühma parim valik. Muid vastuväiteid ei esitatud.

2.2.   IMPORTIJATE VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (10) | Koostöösoovi avaldanud liidu importijate rohkust arvestades otsustati pärast esitatud teabe läbivaatamist, et sõltumatute importijate seas on vaja teha väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(10)

Koostöösoovi avaldanud liidu importijate rohkust arvestades otsustati pärast esitatud teabe läbivaatamist, et sõltumatute importijate seas on vaja teha väljavõtteline uuring.

| (11) | Seitse sõltumatut importijat, kelle import moodustas 20 % vaatlusaluste toodete koguimpordist liitu, nõustus enda valimisse võtmisega. Valimisse võeti kolm importijat, kelle import moodustas ligikaudu 17 % HRVst pärit koguimpordist ja peaaegu 90 % koostööd teinud importijate impordist. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati asjaomastel isikutel esitada valimi moodustamise kohta oma arvamus. Ühtki vastuväidet ei esitatud. Üks valitud importijatest lõpetas koostöö ega vastanud küsimustikule. |
| --- | --- |

(11)

Seitse sõltumatut importijat, kelle import moodustas 20 % vaatlusaluste toodete koguimpordist liitu, nõustus enda valimisse võtmisega. Valimisse võeti kolm importijat, kelle import moodustas ligikaudu 17 % HRVst pärit koguimpordist ja peaaegu 90 % koostööd teinud importijate impordist. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldati asjaomastel isikutel esitada valimi moodustamise kohta oma arvamus. Ühtki vastuväidet ei esitatud. Üks valitud importijatest lõpetas koostöö ega vastanud küsimustikule.

2.3.   KÜSIMUSTIKU VASTUSED JA KONTROLLKÄIGUD

| (12) | Et võimaldada valimisse kuuluvatel HRV eksportivate tootjate rühmadel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Kaks valimisse kuuluvat äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning kolmas rühm taotles algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(12)

Et võimaldada valimisse kuuluvatel HRV eksportivate tootjate rühmadel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon neile taotluse vormid. Kaks valimisse kuuluvat äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ning kolmas rühm taotles algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt individuaalset kohtlemist.

| (13) | Turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluse vormid saadeti ka nendele valimivälistele eksportivatele tootjatele või nende rühmadele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(13)

Turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotluse vormid saadeti ka nendele valimivälistele eksportivatele tootjatele või nende rühmadele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda algmääruse artikli 17 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.

| (14) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda individuaalset kontrollimist, kaebuse esitajale ja teisele teadaolevale liidu tootjale, valimisse võetud importijatele ning kõigile teadaolevatele kasutajatele. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kuuluvatele eksportivatele tootjatele, valimivälistele eksportivatele tootjatele, kes olid väljendanud kavatsust taotleda individuaalset kontrollimist, kaebuse esitajale ja teisele teadaolevale liidu tootjale, valimisse võetud importijatele ning kõigile teadaolevatele kasutajatele.

| (15) | Pärast võimalikes võrdlusriikides – Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides – tegutsevatelt tootjatelt teabe küsimist saadeti küsimustikud ka Brasiilias ja Iisraelis asuvatele koostööd pakkunud tootjatele, et määrata kindlaks normaalväärtus nende äriühingute jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada ei saanud (vt põhjendusi 60–64). |
| --- | --- |

(15)

Pärast võimalikes võrdlusriikides – Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides – tegutsevatelt tootjatelt teabe küsimist saadeti küsimustikud ka Brasiilias ja Iisraelis asuvatele koostööd pakkunud tootjatele, et määrata kindlaks normaalväärtus nende äriühingute jaoks, kellele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada ei saanud (vt põhjendusi 60–64).

| (16) | Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse võetud kolmelt HRV eksportivate tootjate rühmalt, ühelt Brasiilia tootjalt, ühelt Iisraeli tootjalt, ühelt liidu tootjalt (kelle üks tootmisüksus asus Belgias ja teine Taanis), (kolme seast) kahelt valimisse võetud importijalt ja neljalt kasutajalt ELis. Veel üks Brasiilia tootja esitas küsimustikule pooliku vastuse. |
| --- | --- |

(16)

Vastused kõikidele küsimustikus esitatud küsimustele saadi valimisse võetud kolmelt HRV eksportivate tootjate rühmalt, ühelt Brasiilia tootjalt, ühelt Iisraeli tootjalt, ühelt liidu tootjalt (kelle üks tootmisüksus asus Belgias ja teine Taanis), (kolme seast) kahelt valimisse võetud importijalt ja neljalt kasutajalt ELis. Veel üks Brasiilia tootja esitas küsimustikule pooliku vastuse.

| (17) | Lisaks saadi algmääruse artikli 17 lõike 3 kohased individuaalse kontrollimise taotlused ühelt valimiväliselt eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotleja A”) ja ühelt valimiväliste seotud eksportivate tootjate rühmalt (üheskoos „taotleja B”) (4). Pärast valimisse võetud isikute esitatud teabe ja koos korralikult täidetud küsimustikega esitatud taotluste analüüsimist leiti, et ainuüksi valimisse võetud uurimisaluste eksportivate tootjate (rühmade) hulk oli nii suur, et täiendavad individuaalsed kontrollimised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu anti taotlejatele teada, et nende individuaalse kontrollimise taotlused lükati tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks saadi algmääruse artikli 17 lõike 3 kohased individuaalse kontrollimise taotlused ühelt valimiväliselt eksportivalt tootjalt (edaspidi „taotleja A”) ja ühelt valimiväliste seotud eksportivate tootjate rühmalt (üheskoos „taotleja B”) (4). Pärast valimisse võetud isikute esitatud teabe ja koos korralikult täidetud küsimustikega esitatud taotluste analüüsimist leiti, et ainuüksi valimisse võetud uurimisaluste eksportivate tootjate (rühmade) hulk oli nii suur, et täiendavad individuaalsed kontrollimised oleksid põhjendamatult koormavad ja takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu anti taotlejatele teada, et nende individuaalse kontrollimise taotlused lükati tagasi.

| (18) | Taotleja B vaidlustas individuaalse kontrollimise taotluse tagasilükkamise otsuse. Ta väitis, et taotluse tagasilükkamine on vastuolus algmääruse artikli 17 lõikega 3 ja dumpinguvastase lepingu artikliga 6.10, nagu WTO vaidluste lahendamise organ hiljuti kinnitusdetailide juhtumi puhul tõlgendas (5). Teiseks oleks keeldumine olnud vastuolus proportsionaalsuse aluspõhimõttega. |
| --- | --- |

(18)

Taotleja B vaidlustas individuaalse kontrollimise taotluse tagasilükkamise otsuse. Ta väitis, et taotluse tagasilükkamine on vastuolus algmääruse artikli 17 lõikega 3 ja dumpinguvastase lepingu artikliga 6.10, nagu WTO vaidluste lahendamise organ hiljuti kinnitusdetailide juhtumi puhul tõlgendas (5). Teiseks oleks keeldumine olnud vastuolus proportsionaalsuse aluspõhimõttega.

| (19) | Mis puutub esimesse väitesse, siis on algmääruse artikli 17 lõike 3 ja dumpinguvastase lepingu artikli 6.10 järgi individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine selgesõnaliselt lubatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on nii suur, et vastupidine otsus oleks ebapraktiline. WTO vaidluste lahendamise organ selgitas kinnitusdetailide juhtumi puhul, et õigeaegselt esitatud individuaalse kontrollimise taotlused tuleks „reeglina” vastu võtta, välja arvatud siis, kui see on „põhjendamatult koormav” (6) – sel juhul kaasneksid individuaalse kontrollimise taotlejate küsimustike vastuste ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide vastuste kontrollimisega kohapealsed uurimised ühes äriühingus (taotleja A) ja kahes muus äriühingus (neis, mis moodustavad osa taotlejast B). Kohapealsete uurimiste käigus tuleks kontrollida vastavust artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele ning samuti kõnealuste üksuste teatatud struktuuri, kulusid (sealhulgas tootmiskulusid ja oste), müüki ja kasumlikkust. Arvestades valimi raames juba uuritud üksuste suurt hulka, oleks veel ühe taotleja lisamine tõepoolest põhjendamatult koormav ja takistaks väga suurel määral uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seetõttu on individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine seadusega põhjendatud ega riku proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(19)

Mis puutub esimesse väitesse, siis on algmääruse artikli 17 lõike 3 ja dumpinguvastase lepingu artikli 6.10 järgi individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine selgesõnaliselt lubatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on nii suur, et vastupidine otsus oleks ebapraktiline. WTO vaidluste lahendamise organ selgitas kinnitusdetailide juhtumi puhul, et õigeaegselt esitatud individuaalse kontrollimise taotlused tuleks „reeglina” vastu võtta, välja arvatud siis, kui see on „põhjendamatult koormav” (6) – sel juhul kaasneksid individuaalse kontrollimise taotlejate küsimustike vastuste ja turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide vastuste kontrollimisega kohapealsed uurimised ühes äriühingus (taotleja A) ja kahes muus äriühingus (neis, mis moodustavad osa taotlejast B). Kohapealsete uurimiste käigus tuleks kontrollida vastavust artikli 2 lõike 7 punkti c nõuetele ning samuti kõnealuste üksuste teatatud struktuuri, kulusid (sealhulgas tootmiskulusid ja oste), müüki ja kasumlikkust. Arvestades valimi raames juba uuritud üksuste suurt hulka, oleks veel ühe taotleja lisamine tõepoolest põhjendamatult koormav ja takistaks väga suurel määral uurimise õigeaegset lõpuleviimist. Seetõttu on individuaalse kontrollimise taotluste tagasilükkamine seadusega põhjendatud ega riku proportsionaalsuse põhimõtet.

| (20) | Pärast seda, kui taotlejat B teavitati tõsiasjast, et individuaalne kontrollimine oleks liiga koormav, tegi taotleja B ettepaneku oma turumajandusliku kohtlemise taotlus tühistada juhul, kui lepitakse kokku tema kontrollimises individuaalse kohtlemise eesmärgil. Kuna taotleja B oli enda sõnul teinud uurimisperioodil vaid ühe väikesemahulise eksporditehingu ning ta ei taotle enam turumajanduslikku kohtlemist, väitis ta, et komisjon ei pea HRVs dumpingu määramiseks kohapealset kontrollimist tegema ning piisaks sellest, kui kontrollitaks nimetatud üht eksporditehingut samaaegselt ELi kaebuse esitaja küsimustiku vastuse kontrollimisega. Sellele tuginedes väitis eksportija, et individuaalse kontrollimise võimaldamine ei ole koormav. |
| --- | --- |

(20)

Pärast seda, kui taotlejat B teavitati tõsiasjast, et individuaalne kontrollimine oleks liiga koormav, tegi taotleja B ettepaneku oma turumajandusliku kohtlemise taotlus tühistada juhul, kui lepitakse kokku tema kontrollimises individuaalse kohtlemise eesmärgil. Kuna taotleja B oli enda sõnul teinud uurimisperioodil vaid ühe väikesemahulise eksporditehingu ning ta ei taotle enam turumajanduslikku kohtlemist, väitis ta, et komisjon ei pea HRVs dumpingu määramiseks kohapealset kontrollimist tegema ning piisaks sellest, kui kontrollitaks nimetatud üht eksporditehingut samaaegselt ELi kaebuse esitaja küsimustiku vastuse kontrollimisega. Sellele tuginedes väitis eksportija, et individuaalse kontrollimise võimaldamine ei ole koormav.

| (21) | Kuid individuaalse kontrollimise võimaldamise puhul osutuks taotleja B kohapealne kontrollimine vajalikuks, sest ilma rühma mõlemat tootjat HRVs kohapeal kontrollimata ei oleks võimalik välistada, et neil toimus ELis uurimisperioodil ka muud müüki. Selline kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav, lähtudes kolme suure äriühingute rühma valimi suurusest. Seetõttu lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Kuid individuaalse kontrollimise võimaldamise puhul osutuks taotleja B kohapealne kontrollimine vajalikuks, sest ilma rühma mõlemat tootjat HRVs kohapeal kontrollimata ei oleks võimalik välistada, et neil toimus ELis uurimisperioodil ka muud müüki. Selline kontrollimine oleks olnud põhjendamatult koormav, lähtudes kolme suure äriühingute rühma valimi suurusest. Seetõttu lükati taotlus tagasi.

| (22) | Individuaalse kohtlemise taotluste tagasilükkamise otsus jäi kehtima. Eespool nimetatud põhjuste tõttu tehti lõplik otsus, et individuaalse kontrollimise taotlusi ei ole võimalik vastu võtta, sest see muudaks uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistaks selle õigeaegset lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(22)

Individuaalse kohtlemise taotluste tagasilükkamise otsus jäi kehtima. Eespool nimetatud põhjuste tõttu tehti lõplik otsus, et individuaalse kontrollimise taotlusi ei ole võimalik vastu võtta, sest see muudaks uurimise põhjendamatult koormavaks ja takistaks selle õigeaegset lõpuleviimist.

| (23) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | HRV eksportivad tootjad:






  — | Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Dezhou, |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju või kahju tekkimise ohu ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

HRV eksportivad tootjad:

—

Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Dezhou,

| — | Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Shenxian, Qingdao, Yucheng, |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Shenxian, Qingdao, Yucheng,

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Liaocheng, Qingdao; |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud, Liaocheng, Qingdao;

| b) | liidu tootja:






  — | Solae Europe, kelle tootmisüksused asuvad:






  — | Belgias Ieperis (Solae Belgium) ja |
| --- | --- | --- | --- |

b)

liidu tootja:

—

Solae Europe, kelle tootmisüksused asuvad:

—

Belgias Ieperis (Solae Belgium) ja

| — | Taanis Aarhusis (Solae Denmark); |
| --- | --- |

—

Taanis Aarhusis (Solae Denmark);

| c) | võrdlusriigi tootjad:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio, |
| --- | --- | --- |

c)

võrdlusriigi tootjad:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio,

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo. |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo.

3.   UURIMISPERIOOD

| (24) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(24)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.   VAHEETAPIL TEHTUD JÄRELDUSED

| (25) | Vaheetapil leiti, et ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks kohane eelkõige seetõttu, et põhjuslikku seost HRVst pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud märgatava kahju vahel tuleks rohkem analüüsida. |
| --- | --- |

(25)

Vaheetapil leiti, et ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks kohane eelkõige seetõttu, et põhjuslikku seost HRVst pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud märgatava kahju vahel tuleks rohkem analüüsida.

5.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (26) | Pärast niisuguste oluliste tõsiasjade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati ajutisi meetmeid mitte kehtestada (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles väljendati seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

(26)

Pärast niisuguste oluliste tõsiasjade ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati ajutisi meetmeid mitte kehtestada (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles väljendati seisukohti esialgsete järelduste kohta. Soovi avaldanud isikutele anti võimalus olla ära kuulatud.

| (27) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks põhjenduses 23 nimetatud kontrollimistele tehti täiendavad kontrollkäigud ühe koostööd tegeva importija ja sojavalkude kasutaja, äriühingu Kerry valdustes Bristolis, Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Lisaks põhjenduses 23 nimetatud kontrollimistele tehti täiendavad kontrollkäigud ühe koostööd tegeva importija ja sojavalkude kasutaja, äriühingu Kerry valdustes Bristolis, Ühendkuningriigis.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (28) | Vaatlusalune toode määratleti algatamisteates kui HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted, mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (1. jaanuarist 2012ex 2309 90 96) ja ex 3504 00 90 alla. |
| --- | --- |

(28)

Vaatlusalune toode määratleti algatamisteates kui HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted, mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (1. jaanuarist 2012ex 2309 90 96) ja ex 3504 00 90 alla.

| (29) | Eespool nimetatud tootevaliku raames saab eristada kaht peamist tooterühma: i) sojavalgukontsentraadid (edaspidi „kontsentraadid”, mis hõlmavad nii liht-/põhikontsentraate kui ka täiendavalt töödeldud kontsentraate), mille valgusisaldus on suurem kui 65 %, kuid väiksem kui 90 %; ning ii) isoleeritud sojavalgud (edaspidi „isolaadid”), mille valgusisaldus on 90 % või suurem. |
| --- | --- |

(29)

Eespool nimetatud tootevaliku raames saab eristada kaht peamist tooterühma: i) sojavalgukontsentraadid (edaspidi „kontsentraadid”, mis hõlmavad nii liht-/põhikontsentraate kui ka täiendavalt töödeldud kontsentraate), mille valgusisaldus on suurem kui 65 %, kuid väiksem kui 90 %; ning ii) isoleeritud sojavalgud (edaspidi „isolaadid”), mille valgusisaldus on 90 % või suurem.

| (30) | Samuti tehti kindlaks, et lihtkontsentraat on madala lisandväärtusega põhitarbeaine, isolaate ja täiendavalt töödeldud kontsentraate tuleb aga oluliselt rohkem töödelda ning järelikult on tegemist kõrgema lisandväärtusega toodetega. |
| --- | --- |

(30)

Samuti tehti kindlaks, et lihtkontsentraat on madala lisandväärtusega põhitarbeaine, isolaate ja täiendavalt töödeldud kontsentraate tuleb aga oluliselt rohkem töödelda ning järelikult on tegemist kõrgema lisandväärtusega toodetega.

| (31) | Eelnevalt kirjeldatud tootevalik hõlmab ka loomasöödaks ettenähtud (täiendavalt töötlemata) lihtkontsentraate. Vaatlusalusel perioodil tootis neid ELis üks kaebuse esitajale kuuluv tehas, mis asub Prantsusmaal, ja üks teine, Hollandis asuv äriühing (ADM). |
| --- | --- |

(31)

Eelnevalt kirjeldatud tootevalik hõlmab ka loomasöödaks ettenähtud (täiendavalt töötlemata) lihtkontsentraate. Vaatlusalusel perioodil tootis neid ELis üks kaebuse esitajale kuuluv tehas, mis asub Prantsusmaal, ja üks teine, Hollandis asuv äriühing (ADM).

| (32) | Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis kaebuse esitaja, et toote määratlust tuleb muuta loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamise kaudu. Kaebuse esitaja oli esialgsetes järeldustes esitatud lähenemisviisi vastu ning väitis, et 2009. aastal (st vaatlusaluse perioodi keskel) suletud Prantsusmaa tehase andmete välistamine põhjustas muude andmete vastuolulisuse (arvestades endiselt ka ADMi andmeid). Seetõttu oli uurimisaluse toote ELi tootjate müüki ja turuosa kunstlikult suurendatud. |
| --- | --- |

(32)

Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel nõudis kaebuse esitaja, et toote määratlust tuleb muuta loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamise kaudu. Kaebuse esitaja oli esialgsetes järeldustes esitatud lähenemisviisi vastu ning väitis, et 2009. aastal (st vaatlusaluse perioodi keskel) suletud Prantsusmaa tehase andmete välistamine põhjustas muude andmete vastuolulisuse (arvestades endiselt ka ADMi andmeid). Seetõttu oli uurimisaluse toote ELi tootjate müüki ja turuosa kunstlikult suurendatud.

| (33) | Kaebuse esitaja väitis, et suhteliselt stabiilset nõudlust arvestades võttis 2009. aastal suletud Solae Frenchi tehase tarned osaliselt üle nende ELis asuv konkurent ADM. Seetõttu viis Prantsuse tehase andmete kõrvalejätmine 2008. aasta andmete ja uurimisperioodi andmete eksitava võrdluseni, sest 2008. aastal oli ADMi loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide turuosa palju väiksem kui uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(33)

Kaebuse esitaja väitis, et suhteliselt stabiilset nõudlust arvestades võttis 2009. aastal suletud Solae Frenchi tehase tarned osaliselt üle nende ELis asuv konkurent ADM. Seetõttu viis Prantsuse tehase andmete kõrvalejätmine 2008. aasta andmete ja uurimisperioodi andmete eksitava võrdluseni, sest 2008. aastal oli ADMi loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide turuosa palju väiksem kui uurimisperioodil.

| (34) | Täpsemalt esitas kaebuse esitaja teavet ühelt poolt loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide ning teisalt muude kontsentraatide ja isolaatide vaheliste tehniliste ja keemiliste erinevuste kohta. Samuti turustatakse neid tooterühmi eri kanalite kaudu. Lisaks kuuluvad loomasöödaks ettenähtud kontsentraadid teise CN-koodi alla kui muud (toiduks ettenähtud) kontsentraadid ja isolaadid. |
| --- | --- |

(34)

Täpsemalt esitas kaebuse esitaja teavet ühelt poolt loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide ning teisalt muude kontsentraatide ja isolaatide vaheliste tehniliste ja keemiliste erinevuste kohta. Samuti turustatakse neid tooterühmi eri kanalite kaudu. Lisaks kuuluvad loomasöödaks ettenähtud kontsentraadid teise CN-koodi alla kui muud (toiduks ettenähtud) kontsentraadid ja isolaadid.

| (35) | Kaebuse esitaja märkuse laekumise järel ei olnud üks eksportija tootevaliku kitsendamise sooviga nõus. Kõnealune eksportija oli aga taotlusest valesti aru saanud ning arvanud, et välistada taheti kõik sojavalgukontsentraadid. Tegelikult osutatakse taotluses ainult loomasöödaks ettenähtud sojavalgu lihtkontsentraadile. Lisaks ei esitanud eksportija ühtegi faktidega põhjendatud arutluskäiku, miks peaks taotlus olema alusetu. |
| --- | --- |

(35)

Kaebuse esitaja märkuse laekumise järel ei olnud üks eksportija tootevaliku kitsendamise sooviga nõus. Kõnealune eksportija oli aga taotlusest valesti aru saanud ning arvanud, et välistada taheti kõik sojavalgukontsentraadid. Tegelikult osutatakse taotluses ainult loomasöödaks ettenähtud sojavalgu lihtkontsentraadile. Lisaks ei esitanud eksportija ühtegi faktidega põhjendatud arutluskäiku, miks peaks taotlus olema alusetu.

| (36) | Samuti märgitakse, et uurimise käigus kogutud teabest lähtuvalt moodustab loomasöödaks ettenähtud sojavalgukontsentraadi import vähem kui 1 % Hiinast pärit uurimisaluse toote (nagu algselt määratletud) koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(36)

Samuti märgitakse, et uurimise käigus kogutud teabest lähtuvalt moodustab loomasöödaks ettenähtud sojavalgukontsentraadi import vähem kui 1 % Hiinast pärit uurimisaluse toote (nagu algselt määratletud) koguimpordist liitu.

| (37) | Eelnevat arvestades ning eelkõige tulenevalt selgetest tehnilistest, keemilistest ja turuga seotud erinevustest peetakse sobivaks kitsendada toote määratlust loomasöödaks ette nähtud sojavalgukontsentraatide välistamise teel. Seega on vaatlusalune toode HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted (välja arvatud loomasöödaks kasutatavad tooted), mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ja ex 3504 00 90 alla. |
| --- | --- |

(37)

Eelnevat arvestades ning eelkõige tulenevalt selgetest tehnilistest, keemilistest ja turuga seotud erinevustest peetakse sobivaks kitsendada toote määratlust loomasöödaks ette nähtud sojavalgukontsentraatide välistamise teel. Seega on vaatlusalune toode HRVst pärit kontsentreeritud sojavalgutooted (välja arvatud loomasöödaks kasutatavad tooted), mille valgusisaldus on 65 massiprotsenti või rohkem (N × 6,25), arvutatuna kuivaine kohta, arvates maha lisatud vitamiinid, mineraalained, aminohapped ja toidu lisaained (edaspidi „vaatlusalune toode” või „teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ja ex 3504 00 90 alla.

| (38) | Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt toiduainetetööstuses lihatoodetes ja lihaasendustoodetes. Muud kasutusviisid toiduainetetööstuses on näiteks salatikastmed, supid, joogipulbrid, energiabatoonid, muul kui piimavalgul põhinevad koorepulbrid, külmutatud magustoidud, vahustatud kastmed, imikute piimasegud, leivad ja saiad, hommikuhelbed, pastatooted jne. Vaatlusaluse toote omaduste tõttu leiab see ka spetsiifilisemat rakendust näiteks liimides, asfaltides, vaikudes, puhastusvahendites, kosmeetikas, trükivärvides, nahas, värvides, paberikattematerjalides, pestitsiidides/fungitsiidides, plastis, polüestrites ja tekstiilkiududes. |
| --- | --- |

(38)

Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt toiduainetetööstuses lihatoodetes ja lihaasendustoodetes. Muud kasutusviisid toiduainetetööstuses on näiteks salatikastmed, supid, joogipulbrid, energiabatoonid, muul kui piimavalgul põhinevad koorepulbrid, külmutatud magustoidud, vahustatud kastmed, imikute piimasegud, leivad ja saiad, hommikuhelbed, pastatooted jne. Vaatlusaluse toote omaduste tõttu leiab see ka spetsiifilisemat rakendust näiteks liimides, asfaltides, vaikudes, puhastusvahendites, kosmeetikas, trükivärvides, nahas, värvides, paberikattematerjalides, pestitsiidides/fungitsiidides, plastis, polüestrites ja tekstiilkiududes.

| (39) | Vaatamata mõningatele erinevustele võimalike lõppkasutusalade vahel on vaatlusaluse toote kõikide eri liikide (kontsentraatide ja isolaatide) peamised füüsikalised ja keemilised omadused samad. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(39)

Vaatamata mõningatele erinevustele võimalike lõppkasutusalade vahel on vaatlusaluse toote kõikide eri liikide (kontsentraatide ja isolaatide) peamised füüsikalised ja keemilised omadused samad. Seega leitakse, et neid võib käsitada ühe ja sama tootena.

2.   SAMASUGUNE TOODE

| (40) | Vaatlusalusel tootel ning HRV ja võrdlusriigiks määratud Brasiilia siseturul toodetavatel ja müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Vaatlusalusel tootel ning HRV ja võrdlusriigiks määratud Brasiilia siseturul toodetavatel ja müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel ning ELi tootmisharu toodetud ja ELis müüdavatel teatavatel kontsentreeritud sojavalgutoodetel leiti olevat samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seega peetakse kõnealuseid tooteid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   SINOGLORY RÜHMA JA GUSHENI RÜHMA VAHELINE SEOS

| (41) | Valimisse võetud eksportivad tootjad olid Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Crowni rühm”), Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Gusheni rühm”) ning Sinoglory Health Food Co. Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Sinoglory rühm”). Uurimise varases järgus leiti, et Gusheni rühma ja Sinoglory rühma võidakse käsitada kui seotud eksportijaid. Asjaomaste eksportijate selgituste esitamise järel aga otsustati viimaks Gusheni rühma ja Sinoglory rühma käesoleva uurimise eesmärgil käsitada eraldiseisvate üksustena. |
| --- | --- |

(41)

Valimisse võetud eksportivad tootjad olid Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Crowni rühm”), Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Gusheni rühm”) ning Sinoglory Health Food Co. Ltd. ja sellega seotud äriühingud (edaspidi „Sinoglory rühm”). Uurimise varases järgus leiti, et Gusheni rühma ja Sinoglory rühma võidakse käsitada kui seotud eksportijaid. Asjaomaste eksportijate selgituste esitamise järel aga otsustati viimaks Gusheni rühma ja Sinoglory rühma käesoleva uurimise eesmärgil käsitada eraldiseisvate üksustena.

2.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

| (42) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

| (43) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1) | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(43)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1)

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2) | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2)

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3) | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

3)

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning

| 5) | vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.

| (44) | Turumajanduslikku kohtlemist taotlesid Crowni rühm ja Sinoglory rühm. |
| --- | --- |

(44)

Turumajanduslikku kohtlemist taotlesid Crowni rühm ja Sinoglory rühm.

| (45) | Mõlema rühma puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(45)

Mõlema rühma puhul püüdis komisjon leida kogu vajaliku teabe ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud teavet ja kogu muud vajalikku teavet kõnealuste äriühingute valdustes.

| (46) | Uurimisel tehti kindlaks, et kumbki rühm ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

(46)

Uurimisel tehti kindlaks, et kumbki rühm ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele turumajandusliku kohtlemise võimaldamiseks.

| (47) | Täpsemalt ei vastanud kummagi rühma äriühingud 1., 2. ja 3. kriteeriumile. |
| --- | --- |

(47)

Täpsemalt ei vastanud kummagi rühma äriühingud 1., 2. ja 3. kriteeriumile.

| (48) | Ühe rühma puhul ei vastanud 1. kriteeriumile üks tootja, sest tal lasus kohustus müüa kõiki oma tooteid rahvusvahelisel turul. Kuigi äriühing väitis, et tegemist ei ole siduva kohustusega, ei ole ta tegelikult kunagi tooteid siseturul müünud (välja arvatud väikesemahuline müük 2007. aastal). 2. kriteeriumi puhul leiti mitu raamatupidamisprobleemi, mis puudutasid rühma mõlemat tootjat. Ka ei esitanud rühma üks äriühing turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Peale selle rentis rühma üks äriühing osa oma maast välja, aga üüritulu laekumise kohta ei olnud äriühingu raamatupidamises ühtegi märget, sest arveid või maksmist tõendavaid dokumente ei väljastatud. Kui äriühing kolis uude tootmiskohta ja osa tema seadmetest jäi jõude seisma, ei tehtud väärtuse languse kontrolli. Ning kui üks äriühingutest ostis uue maatüki, sai ta valitsuselt toetust, mida tuli kasutada kompensatsiooni maksmiseks kolima sunnitud külaelanikele. Toetust ei kasutatud aga nimetatud eesmärgil, vaid maakasutusõiguse maksumuse vähendamiseks. 3. kriteeriumi osas selgus, et rühma kaks tootjat vahetavad omavahel ühe ja sama tarnija käest saadud toorainet ilma nõuetekohaste dokumentideta või registreerimiseta, mitteametlike kokkulepete alusel, ilma hinnaerinevuste või tasude suhtes korrektsioone tegemata: tegemist on omamoodi barterkaubandusega. Lisaks tohtis üks tootja mitu aastat tasuta kasutada maad, mis kuulus äriühingu enamusaktsionärile. Äriühingu sõnul oli see võimalik seetõttu, et vastavad maakasutusõigused oli erastamisprotsessi ajal väga odavalt ostnud emaettevõte. |
| --- | --- |

(48)

Ühe rühma puhul ei vastanud 1. kriteeriumile üks tootja, sest tal lasus kohustus müüa kõiki oma tooteid rahvusvahelisel turul. Kuigi äriühing väitis, et tegemist ei ole siduva kohustusega, ei ole ta tegelikult kunagi tooteid siseturul müünud (välja arvatud väikesemahuline müük 2007. aastal). 2. kriteeriumi puhul leiti mitu raamatupidamisprobleemi, mis puudutasid rühma mõlemat tootjat. Ka ei esitanud rühma üks äriühing turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Peale selle rentis rühma üks äriühing osa oma maast välja, aga üüritulu laekumise kohta ei olnud äriühingu raamatupidamises ühtegi märget, sest arveid või maksmist tõendavaid dokumente ei väljastatud. Kui äriühing kolis uude tootmiskohta ja osa tema seadmetest jäi jõude seisma, ei tehtud väärtuse languse kontrolli. Ning kui üks äriühingutest ostis uue maatüki, sai ta valitsuselt toetust, mida tuli kasutada kompensatsiooni maksmiseks kolima sunnitud külaelanikele. Toetust ei kasutatud aga nimetatud eesmärgil, vaid maakasutusõiguse maksumuse vähendamiseks. 3. kriteeriumi osas selgus, et rühma kaks tootjat vahetavad omavahel ühe ja sama tarnija käest saadud toorainet ilma nõuetekohaste dokumentideta või registreerimiseta, mitteametlike kokkulepete alusel, ilma hinnaerinevuste või tasude suhtes korrektsioone tegemata: tegemist on omamoodi barterkaubandusega. Lisaks tohtis üks tootja mitu aastat tasuta kasutada maad, mis kuulus äriühingu enamusaktsionärile. Äriühingu sõnul oli see võimalik seetõttu, et vastavad maakasutusõigused oli erastamisprotsessi ajal väga odavalt ostnud emaettevõte.

| (49) | Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas rühm oma varasemaid väiteid, et üht kahest tootjast ei tuleks käsitada ülejäänud rühmaga õiguslikult seotuna. Selle väitega seoses leiti aga, et need kaks tootjat ajavad koos ülejäänud rühmaga koordineeritud kaubandus- ja tööstuspoliitikat, mille hulka kuulub ka põhjenduses 48 märgitud barterkaubandus. Seepärast lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist kordas rühm oma varasemaid väiteid, et üht kahest tootjast ei tuleks käsitada ülejäänud rühmaga õiguslikult seotuna. Selle väitega seoses leiti aga, et need kaks tootjat ajavad koos ülejäänud rühmaga koordineeritud kaubandus- ja tööstuspoliitikat, mille hulka kuulub ka põhjenduses 48 märgitud barterkaubandus. Seepärast lükatakse väide tagasi.

| (50) | Rühm väitis veel, et ühele tootjale kehtestatud müügipiirangut oli mainitud vaid äriühingu põhikirjas, mitte aga tegevusloas või vastavustunnistuses. Äriühingu sõnul ei olnud piirang seetõttu siduv. Lisaks väideti, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, ei olnud tootmis- ega kaubandusettevõtte, vaid pigem finantsteenuse osutaja, ning rühm oli kogu olemasoleva teabe esitamiseks andnud oma parima. |
| --- | --- |

(50)

Rühm väitis veel, et ühele tootjale kehtestatud müügipiirangut oli mainitud vaid äriühingu põhikirjas, mitte aga tegevusloas või vastavustunnistuses. Äriühingu sõnul ei olnud piirang seetõttu siduv. Lisaks väideti, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, ei olnud tootmis- ega kaubandusettevõtte, vaid pigem finantsteenuse osutaja, ning rühm oli kogu olemasoleva teabe esitamiseks andnud oma parima.

| (51) | Kuid nagu eespool märgitud, järgis kõnealune tootja igati müügipiirangut. Peale selle kuulub põhikiri dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu asutamisel ametiasutustele heakskiitmiseks, ning seega on arusaadav, et dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Viimaks selgus, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, oli tegelikult seotud vaatlusaluse toote eksportmüügi teatavate aspektidega ning oleks seetõttu pidanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi esitama. Seetõttu lükatakse mõlemad väited tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Kuid nagu eespool märgitud, järgis kõnealune tootja igati müügipiirangut. Peale selle kuulub põhikiri dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu asutamisel ametiasutustele heakskiitmiseks, ning seega on arusaadav, et dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Viimaks selgus, et äriühing, kes turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ei esitanud, oli tegelikult seotud vaatlusaluse toote eksportmüügi teatavate aspektidega ning oleks seetõttu pidanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi esitama. Seetõttu lükatakse mõlemad väited tagasi.

| (52) | Teise rühma ühe eksportiva tootja suhtes kehtis samuti müügipiirang, mille kohaselt tuli 70 % toodangust müüa ekspordiks, ning seetõttu ei vastanud kõnealune tootja 1. kriteeriumile. 2. kriteeriumi puhul leiti palju probleeme seoses kulumi ja arvestusmeetodite muutustega. 3. kriteeriumi puhul on ühe äriühingu raamatupidamises kahele maavaldusele omistatud väärtus väga erinev ning järeldatakse, et maavalduse omandamine hinnaga, mis oli selgelt alla turuväärtuse, tähendas, et äriühing sai varjatud subsiidiumi. Peale selle sai üks teine rühma kuuluv äriühing rentida maad ühe aasta jooksul tasuta ning omandas maakasutusõigused hinnaga, mis jäi alla turuväärtuse. Viimaks olgu mainitud, et rühmasiseseid tagatisi ei avaldatud raamatupidamisaruannete lisades, millega rikuti raamatupidamisstandardit IAS 24. |
| --- | --- |

(52)

Teise rühma ühe eksportiva tootja suhtes kehtis samuti müügipiirang, mille kohaselt tuli 70 % toodangust müüa ekspordiks, ning seetõttu ei vastanud kõnealune tootja 1. kriteeriumile. 2. kriteeriumi puhul leiti palju probleeme seoses kulumi ja arvestusmeetodite muutustega. 3. kriteeriumi puhul on ühe äriühingu raamatupidamises kahele maavaldusele omistatud väärtus väga erinev ning järeldatakse, et maavalduse omandamine hinnaga, mis oli selgelt alla turuväärtuse, tähendas, et äriühing sai varjatud subsiidiumi. Peale selle sai üks teine rühma kuuluv äriühing rentida maad ühe aasta jooksul tasuta ning omandas maakasutusõigused hinnaga, mis jäi alla turuväärtuse. Viimaks olgu mainitud, et rühmasiseseid tagatisi ei avaldatud raamatupidamisaruannete lisades, millega rikuti raamatupidamisstandardit IAS 24.

| (53) | Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis rühm, et mõlema tootja müügi suhtes ei kehtinud de facto ühtegi piirangut. Äriühingute sõnul tulenes tõsiasi, et nende vastavad ekspordimahud olid kooskõlas põhikirjades sätestatud piirangutega, ainult sojavalguturu pakkumise/nõudluse tasakaalust. Nad rõhutasid, et nimetatud piiravad sätted eemaldati kõnealustest tekstidest peatselt pärast uurimisperioodi. Seoses 2. kriteeriumiga väitis rühm, et väikestele raamatupidamisvigadele vaatamata oli tema tegevus täielikus kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mille täitmist neilt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite täitmise asemel nõutakse. Maakasutusõiguste kohta väitis rühm, et erinevus kahe maavalduse väärtuse vahel tulenes ühe maavalduse tasandamiskuludest. Viimaks juhiti tähelepanu sellele, et teise maavalduse tasuta rentimine tulenes mõningatest haldusalastest viivitustest enne maakasutusõiguse tegelikku omandamist ning igal juhul oli maksuvabastuse summa äriühingu põhitegevustuluga võrreldes tühine. |
| --- | --- |

(53)

Pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemuste avaldamist ja esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis rühm, et mõlema tootja müügi suhtes ei kehtinud de facto ühtegi piirangut. Äriühingute sõnul tulenes tõsiasi, et nende vastavad ekspordimahud olid kooskõlas põhikirjades sätestatud piirangutega, ainult sojavalguturu pakkumise/nõudluse tasakaalust. Nad rõhutasid, et nimetatud piiravad sätted eemaldati kõnealustest tekstidest peatselt pärast uurimisperioodi. Seoses 2. kriteeriumiga väitis rühm, et väikestele raamatupidamisvigadele vaatamata oli tema tegevus täielikus kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, mille täitmist neilt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite täitmise asemel nõutakse. Maakasutusõiguste kohta väitis rühm, et erinevus kahe maavalduse väärtuse vahel tulenes ühe maavalduse tasandamiskuludest. Viimaks juhiti tähelepanu sellele, et teise maavalduse tasuta rentimine tulenes mõningatest haldusalastest viivitustest enne maakasutusõiguse tegelikku omandamist ning igal juhul oli maksuvabastuse summa äriühingu põhitegevustuluga võrreldes tühine.

| (54) | Mis puutub 1. kriteeriumi, siis tuleb nentida, et põhikiri kuulub dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu loomisel ametiasutustele ning kiidetakse nende poolt heaks. Tõsiasi, et äriühing järgis müügipiirangut, tulenes väidetavalt sellekohasest tingimusest ning on ilmne, et kõnealuste dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Peale selle rõhutatakse, et piirangute kustutamine põhikirjast toimus pärast uurimisperioodi ega ole käesoleva uurimise puhul asjakohane. 2. kriteeriumi osas oli selge, et dokumentide õigsust ja usaldusväärsust ei olnud võimalik kinnitada. Lisaks tuleks äriühingu raamatupidamisandmeid auditeerida kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seda ei olnud aga võimalik kontrollimise ajal kinnitada. 3. kriteeriumi puhul ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik esitada ühtegi tõendit, mis oleks kinnitanud kõnealuse maavalduse tasandamiskulusid. Lõpuks tuleb märkida, et hoolimata esitatud selgitustest kehtib tõsiasi, et üks äriühingutest rentis oma maad teataval perioodil tasuta ja sai seetõttu subsiidiumi. Järelikult ei olnud märkuste laad selline, mille tõttu oleks tulnud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemusi muuta. Seega need järeldused kinnitatakse. |
| --- | --- |

(54)

Mis puutub 1. kriteeriumi, siis tuleb nentida, et põhikiri kuulub dokumentide hulka, mis esitatakse äriühingu loomisel ametiasutustele ning kiidetakse nende poolt heaks. Tõsiasi, et äriühing järgis müügipiirangut, tulenes väidetavalt sellekohasest tingimusest ning on ilmne, et kõnealuste dokumentide sisu moodustab äriühingu reaalse tegevuse aluse. Peale selle rõhutatakse, et piirangute kustutamine põhikirjast toimus pärast uurimisperioodi ega ole käesoleva uurimise puhul asjakohane. 2. kriteeriumi osas oli selge, et dokumentide õigsust ja usaldusväärsust ei olnud võimalik kinnitada. Lisaks tuleks äriühingu raamatupidamisandmeid auditeerida kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seda ei olnud aga võimalik kontrollimise ajal kinnitada. 3. kriteeriumi puhul ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik esitada ühtegi tõendit, mis oleks kinnitanud kõnealuse maavalduse tasandamiskulusid. Lõpuks tuleb märkida, et hoolimata esitatud selgitustest kehtib tõsiasi, et üks äriühingutest rentis oma maad teataval perioodil tasuta ja sai seetõttu subsiidiumi. Järelikult ei olnud märkuste laad selline, mille tõttu oleks tulnud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise tulemusi muuta. Seega need järeldused kinnitatakse.

3.   INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

| (55) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevad äriühingud või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(55)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada nimetatud artikli kohaldamisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevad äriühingud või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele; juhatusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutat konverteeritakse turukursiga ning |
| --- | --- |

—

valuutat konverteeritakse turukursiga ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (56) | Gusheni rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist. Taotlust kontrolliti ning ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühing ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et Gusheni rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(56)

Gusheni rühm taotles ainult individuaalset kohtlemist. Taotlust kontrolliti ning ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühing ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et Gusheni rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.

| (57) | Hindamised tehti ka Crowni rühma ja Sinoglory rühma puhul, sest neile ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Mõlemal juhul ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühingud ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et mõlemale rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(57)

Hindamised tehti ka Crowni rühma ja Sinoglory rühma puhul, sest neile ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. Mõlemal juhul ei leitud ühtegi elementi, mis oleks viidanud sellele, et äriühingud ei vasta nimetatud kriteeriumidele. Seepärast jõuti järeldusele, et mõlemale rühmale tuleks võimaldada individuaalset kohtlemist.

| (58) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendas kaebuse esitaja oma rahulolematust valimisse võetud eksportijate rühmadele individuaalse kohtlemise võimaldamise suhtes. Kuid meetmete kehtestamisest loobumist silmas pidades ei ole selle teema edasine uurimine vajalikuks osutunud. |
| --- | --- |

(58)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väljendas kaebuse esitaja oma rahulolematust valimisse võetud eksportijate rühmadele individuaalse kohtlemise võimaldamise suhtes. Kuid meetmete kehtestamisest loobumist silmas pidades ei ole selle teema edasine uurimine vajalikuks osutunud.

4.   NORMAALVÄÄRTUS

| (59) | Nagu selgitatud põhjenduses 46, ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist kahele valimisse võetud rühmale, kes seda taotlesid. Kolmas valimisse võetud rühm ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati kõikide rühmade puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(59)

Nagu selgitatud põhjenduses 46, ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist kahele valimisse võetud rühmale, kes seda taotlesid. Kolmas valimisse võetud rühm ei olnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud. Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määrati kõikide rühmade puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

a)   
  Võrdlusriik

| (60) | Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(60)

Algatamisteates avaldas komisjon soovi kasutada HRV puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Ameerika Ühendriike ning kutsus huvitatud isikuid üles võrdlusriigi valiku kohta arvamust avaldama.

| (61) | Laekus hulgaliselt märkusi ja alternatiivina pakuti ka muid riike, eriti Brasiiliat ja Iisraeli. Peamine argument, mis Ameerika Ühendriikide kui võrdlusriigi vastu esitati, oli see, et Ameerika Ühendriikides valmistataks vaatlusalust toodet geneetiliselt muundatud sojaubadest, mida HRVs ei tehtaks. Geneetiliselt muundatud sojaubade kasutamine viiks tõenäoliselt selleni, et toodet kasutavad teistsugused kasutajad ja/või töötlevad tööstused. Üks eksportiv tootja nentis ka, et kaebuse esitaja Ameerika Ühendriikide tütarettevõttel oleks Ameerika Ühendriikide turul liidripositsioon, mis viiks omamaise müügi kõrgeks aetud hindadeni. |
| --- | --- |

(61)

Laekus hulgaliselt märkusi ja alternatiivina pakuti ka muid riike, eriti Brasiiliat ja Iisraeli. Peamine argument, mis Ameerika Ühendriikide kui võrdlusriigi vastu esitati, oli see, et Ameerika Ühendriikides valmistataks vaatlusalust toodet geneetiliselt muundatud sojaubadest, mida HRVs ei tehtaks. Geneetiliselt muundatud sojaubade kasutamine viiks tõenäoliselt selleni, et toodet kasutavad teistsugused kasutajad ja/või töötlevad tööstused. Üks eksportiv tootja nentis ka, et kaebuse esitaja Ameerika Ühendriikide tütarettevõttel oleks Ameerika Ühendriikide turul liidripositsioon, mis viiks omamaise müügi kõrgeks aetud hindadeni.

| (62) | Laekunud märkusi silmas pidades soovis komisjon teha koostööd kõigi teadaolevate teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete tootjatega Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides sel viisil, et küsis neilt põhiküsimusi nende tootmise, müügi ja kohaliku turu kohta ning küsis ka, kas nad on valmis esitama täpsemat teavet kulude ja hindade kohta juhul, kui nende riik valitaks võrdlusriigiks. Ainult üks Ameerika Ühendriikide tootja ja kaks Brasiilia tootjat reageerisid, esitades nõutud teabe ning väljendades koostöövalmidust. Hiljem esitas ka Iisraeli tootja küsimustiku täieliku vastuse. Komisjon üritas koguda teavet eespool nimetatud turgude ja muude potentsiaalsete turgude kohta ka muude vahendite abil. |
| --- | --- |

(62)

Laekunud märkusi silmas pidades soovis komisjon teha koostööd kõigi teadaolevate teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete tootjatega Brasiilias, Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides sel viisil, et küsis neilt põhiküsimusi nende tootmise, müügi ja kohaliku turu kohta ning küsis ka, kas nad on valmis esitama täpsemat teavet kulude ja hindade kohta juhul, kui nende riik valitaks võrdlusriigiks. Ainult üks Ameerika Ühendriikide tootja ja kaks Brasiilia tootjat reageerisid, esitades nõutud teabe ning väljendades koostöövalmidust. Hiljem esitas ka Iisraeli tootja küsimustiku täieliku vastuse. Komisjon üritas koguda teavet eespool nimetatud turgude ja muude potentsiaalsete turgude kohta ka muude vahendite abil.

| (63) | Niimoodi kogutud teavet analüüsiti hoolikalt. Leidis kinnitust, et Ameerika Ühendriikide toode on valmistatud eelkõige geneetiliselt muundatud sojaubadest, vastupidiselt HRVst, Brasiiliast või Iisraelist pärit teatavatele kontsentreeritud sojavalgutoodetele. Siiski ei olnud võimalik teha mingeid järeldusi peamise toormaterjali nimetatud erinevuse mõju kohta toote omadustele, kasutusviisidele, tootmiskuludele ega hindadele. Lisaks konkureerisid Brasiilia turul suures mahus imporditud teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kohaliku toodanguga, kuigi Brasiilia turul oli kehtestatud 14 % imporditollimaks. Tegelikult moodustas kahe koostöövõimalust pakkunud Brasiilia tootja toodang umbes 3⁄4 Brasiilias tarbitud toodangust, samas näis Ameerika Ühendriikide turul domineerivat aga kaks väga suurt kohalikku tootjat, kellest ainult üks oli koostööd pakkunud. Seetõttu paistis, et kahe suure kohaliku tootja ja märkimisväärse impordiga Brasiilia konkurents oli tihedam, ehkki Ameerika Ühendriikide turu kogumaht oli suurem. Peale selle näis Brasiilia koostööd tegevate tootjate omamaise müügi maht olevat samas suurusjärgus valimisse võetud HRV tootjate ELi suunduva müügi mahuga ja ka tootevalik paistis olevat võrreldav. Viimaks leiti, et Brasiilia siseturg on oluliselt suurem kui Iisraeli siseturg. |
| --- | --- |

(63)

Niimoodi kogutud teavet analüüsiti hoolikalt. Leidis kinnitust, et Ameerika Ühendriikide toode on valmistatud eelkõige geneetiliselt muundatud sojaubadest, vastupidiselt HRVst, Brasiiliast või Iisraelist pärit teatavatele kontsentreeritud sojavalgutoodetele. Siiski ei olnud võimalik teha mingeid järeldusi peamise toormaterjali nimetatud erinevuse mõju kohta toote omadustele, kasutusviisidele, tootmiskuludele ega hindadele. Lisaks konkureerisid Brasiilia turul suures mahus imporditud teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kohaliku toodanguga, kuigi Brasiilia turul oli kehtestatud 14 % imporditollimaks. Tegelikult moodustas kahe koostöövõimalust pakkunud Brasiilia tootja toodang umbes 3⁄4 Brasiilias tarbitud toodangust, samas näis Ameerika Ühendriikide turul domineerivat aga kaks väga suurt kohalikku tootjat, kellest ainult üks oli koostööd pakkunud. Seetõttu paistis, et kahe suure kohaliku tootja ja märkimisväärse impordiga Brasiilia konkurents oli tihedam, ehkki Ameerika Ühendriikide turu kogumaht oli suurem. Peale selle näis Brasiilia koostööd tegevate tootjate omamaise müügi maht olevat samas suurusjärgus valimisse võetud HRV tootjate ELi suunduva müügi mahuga ja ka tootevalik paistis olevat võrreldav. Viimaks leiti, et Brasiilia siseturg on oluliselt suurem kui Iisraeli siseturg.

| (64) | Neil alustel valiti võrdlusriigiks Brasiilia. Valik on kinnitatud. |
| --- | --- |

(64)

Neil alustel valiti võrdlusriigiks Brasiilia. Valik on kinnitatud.

b)   
  Normaalväärtuse määramine

| (65) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kui võrdlusriigi siseturul müüdi tooteliike tavapärase kaubandustegevuse tingimustes või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel. |
| --- | --- |

(65)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kui võrdlusriigi siseturul müüdi tooteliike tavapärase kaubandustegevuse tingimustes või sarnaseid tooteliike ei müüdud, määrati normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel.

| (66) | Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(66)

Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.

5.   EKSPORDIHIND

| (67) | Eksportivad tootjad müüsid toodangut liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuvate seotud kaubandusettevõtjate kaudu. Seetõttu kehtestati ekspordihind kõigil juhtudel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(67)

Eksportivad tootjad müüsid toodangut liitu kas otse sõltumatutele klientidele või HRVs asuvate seotud kaubandusettevõtjate kaudu. Seetõttu kehtestati ekspordihind kõigil juhtudel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, nimelt tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest lähtuvalt.

| (68) | Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(68)

Esialgsete järelduste teatavakstegemise järel täpsustati arvutusi veelgi, et võtta arvesse ka osapoolte esitatud märkusi.

6.   VÕRDLUS

| (69) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral tehti korrektsioone allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning kaudsete maksude suhtes kõikidel juhtudel, kui korrektsioonid osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid. |
| --- | --- |

(69)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral tehti korrektsioone allahindluste, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning kaudsete maksude suhtes kõikidel juhtudel, kui korrektsioonid osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.

7.   DUMPINGUMARGINAALID

| (70) | Lõplikud dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(70)

Lõplikud dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

| (71) | Iga valimisse võetud koostööd teinud eksportivate tootjate rühma individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks võrreldi võrdlusriigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(71)

Iga valimisse võetud koostööd teinud eksportivate tootjate rühma individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks võrreldi võrdlusriigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (72) | Koostööd tegevate äriühingute puhul, keda valimisse ei võetud, arvutati dumpingumarginaaliks kolme valimisse võetud äriühingute rühma keskmine. |
| --- | --- |

(72)

Koostööd tegevate äriühingute puhul, keda valimisse ei võetud, arvutati dumpingumarginaaliks kolme valimisse võetud äriühingute rühma keskmine.

| (73) | Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal HRVst pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 90 %), määrati koostööst keelduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute rühmade puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel. |
| --- | --- |

(73)

Pidades silmas koostöö kõrget taset uurimises (koostööd teinud äriühingute osakaal HRVst pärit impordist uurimisperioodil oli ligikaudu 90 %), määrati koostööst keelduvate äriühingute puhul üleriigiline marginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute rühmade puhul arvutatud kõige kõrgema marginaali alusel.

| (74) | Sellest lähtuvalt on lõplik dumpingutase järgmine:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Crowni rühm | 59,4 % |
| Gusheni rühm | 55,8 % |
| Sinoglory rühm | 67,0 % |
| Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei võetud | 61,3 % |
| Muud äriühingud | 67,0 % |

(74)

Sellest lähtuvalt on lõplik dumpingutase järgmine:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Crowni rühm

59,4 %

Gusheni rühm

55,8 %

Sinoglory rühm

67,0 %

Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei võetud

61,3 %

Muud äriühingud

67,0 %

D.   KAHJU

1.   SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| (75) | Pärast toote määratluse läbivaatamist (loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamist) ei käsitata üht äriühingut (Hollandis asuvat ADMi, mille toodang piirdub loomasöödaks ettenähtud kontsentraatidega) enam osana liidu tootmisharust. Seetõttu valmistas vaid üks kaebuse esitajatest (Solae) liidus uurimisperioodil samasugust toodet. Tootjal Solae on praegu kaks ELis asuvat tootmiskohta: üks Belgias, kus toodetakse sojavalguisolaate, ja teine Taanis, kus toodetakse sojavalgukontsentraate (sojavalgu põhikontsentraati ja täiendavalt töödeldud kõrge lisandväärtusega kontsentraate, mille puhul sojavalgu põhikontsentraat on vahetooteks). Veel üks Solae tootmiskoht Prantsusmaal Boudreaux’s, kus valmistati ja turustati ainult loomasöödaks ettenähtud lihtkontsentraate, lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses. |
| --- | --- |

(75)

Pärast toote määratluse läbivaatamist (loomasöödaks ettenähtud kontsentraatide välistamist) ei käsitata üht äriühingut (Hollandis asuvat ADMi, mille toodang piirdub loomasöödaks ettenähtud kontsentraatidega) enam osana liidu tootmisharust. Seetõttu valmistas vaid üks kaebuse esitajatest (Solae) liidus uurimisperioodil samasugust toodet. Tootjal Solae on praegu kaks ELis asuvat tootmiskohta: üks Belgias, kus toodetakse sojavalguisolaate, ja teine Taanis, kus toodetakse sojavalgukontsentraate (sojavalgu põhikontsentraati ja täiendavalt töödeldud kõrge lisandväärtusega kontsentraate, mille puhul sojavalgu põhikontsentraat on vahetooteks). Veel üks Solae tootmiskoht Prantsusmaal Boudreaux’s, kus valmistati ja turustati ainult loomasöödaks ettenähtud lihtkontsentraate, lõpetas tegevuse 2009. aasta alguses.

| (76) | ELis toimuva tootmise osas selgus uurimise käigus, et Solae tootmisprotsess põhineb üksnes Šveitsi emaettevõtte Solae Europe’iga sõlmitud töötlemislepingul. Lepingu kohaselt töötlevad Solae Belgium ja Solae Denmark teenustasu eest toorainet, mida pakub Solae Europe. Kogu protsessi jooksul jääb Solae Europe toorainete, mis tahes vahesaaduste ja valmistoodangu ainsaks omanikuks. |
| --- | --- |

(76)

ELis toimuva tootmise osas selgus uurimise käigus, et Solae tootmisprotsess põhineb üksnes Šveitsi emaettevõtte Solae Europe’iga sõlmitud töötlemislepingul. Lepingu kohaselt töötlevad Solae Belgium ja Solae Denmark teenustasu eest toorainet, mida pakub Solae Europe. Kogu protsessi jooksul jääb Solae Europe toorainete, mis tahes vahesaaduste ja valmistoodangu ainsaks omanikuks.

| (77) | Arvestades, et tooraine ja valmistoodang jääb emaettevõttele, on töötlemiskorralduse õiguslik olukord muudest võimalikest tootmismeetmetest erinev. Kuid käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab ühtlasi liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti. |
| --- | --- |

(77)

Arvestades, et tooraine ja valmistoodang jääb emaettevõttele, on töötlemiskorralduse õiguslik olukord muudest võimalikest tootmismeetmetest erinev. Kuid käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab ühtlasi liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.

| (78) | Samuti tuleks märkida, et töötlemistoimingud ELis tähendaksid „viimast olulist töötlust” ning annaksid toodetele ELi päritolu. |
| --- | --- |

(78)

Samuti tuleks märkida, et töötlemistoimingud ELis tähendaksid „viimast olulist töötlust” ning annaksid toodetele ELi päritolu.

| (79) | Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati seega, et dumping võib ELis potentsiaalselt ohustada majandustegevust sellisel kujul, nagu see toimub äriühingutes Solae Belgium ja Solae Denmark, ja seega võib majandus vajada kaitset, vaatamata tegevuse õiguslikule olemusele (töötlemine töötlemislepingu alusel või mõni muu tootmiskorraldus). Eespool toodut silmas pidades otsustati äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

Kõike eelnevat arvesse võttes järeldati seega, et dumping võib ELis potentsiaalselt ohustada majandustegevust sellisel kujul, nagu see toimub äriühingutes Solae Belgium ja Solae Denmark, ja seega võib majandus vajada kaitset, vaatamata tegevuse õiguslikule olemusele (töötlemine töötlemislepingu alusel või mõni muu tootmiskorraldus). Eespool toodut silmas pidades otsustati äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (80) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks eksportija, et töötlevad äriühingud ei kvalifitseeru liidu tootjatena ning neil ei ole õigust dumpinguvastastest uurimistest osa võtta. Eksportija väitis, et lähtudes sellest, et tooraine ja valmistoodang jäid Šveitsis (st väljaspool ELi) registreeritud äriühingu Solae Europe omandisse, ei saa äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena ning nad ei vaja dumpinguvastast kaitset. |
| --- | --- |

(80)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist märkis üks eksportija, et töötlevad äriühingud ei kvalifitseeru liidu tootjatena ning neil ei ole õigust dumpinguvastastest uurimistest osa võtta. Eksportija väitis, et lähtudes sellest, et tooraine ja valmistoodang jäid Šveitsis (st väljaspool ELi) registreeritud äriühingu Solae Europe omandisse, ei saa äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark käsitada liidu tootjatena ning nad ei vaja dumpinguvastast kaitset.

| (81) | Eksportija juhtis tähelepanu sellele, et eelmiste dumpingujuhtumite puhul (näiteks HRVst pärit kilekottide impordi juhtum) (7) otsustasid institutsioonid kaks Hiina äriühingut eksportivate tootjate valimist välja jätta, sest nad ei olnud suurt osa deklareeritud eksporditud toodetest ise valmistanud, vaid olid töödelnud neid muude eksportivate tootjate jaoks. |
| --- | --- |

(81)

Eksportija juhtis tähelepanu sellele, et eelmiste dumpingujuhtumite puhul (näiteks HRVst pärit kilekottide impordi juhtum) (7) otsustasid institutsioonid kaks Hiina äriühingut eksportivate tootjate valimist välja jätta, sest nad ei olnud suurt osa deklareeritud eksporditud toodetest ise valmistanud, vaid olid töödelnud neid muude eksportivate tootjate jaoks.

| (82) | Märgitakse, et nimetatud juhtum, millele eksportija tugines, ei ole praeguse juhtumiga võrreldav. Esiteks oli nimetatud kilekottide juhtumi puhul Hiina äriühingutel omaenda (töötlemislepinguta toodetud) toodang (kuid nende endi toodetud toodete müük oli äriühingute valimisse võtmiseks liiga väikesemahuline), samas kui Solae Belgium ja Solae Denmark tegutsevad ainult töötlemislepingu alusel. |
| --- | --- |

(82)

Märgitakse, et nimetatud juhtum, millele eksportija tugines, ei ole praeguse juhtumiga võrreldav. Esiteks oli nimetatud kilekottide juhtumi puhul Hiina äriühingutel omaenda (töötlemislepinguta toodetud) toodang (kuid nende endi toodetud toodete müük oli äriühingute valimisse võtmiseks liiga väikesemahuline), samas kui Solae Belgium ja Solae Denmark tegutsevad ainult töötlemislepingu alusel.

| (83) | Lisaks ei tuvastatud valimist välja jäetud Hiina äriühingute uurimisel mingisugust omandisuhet muude eksportivate tootjatega, kelle jaoks nad tooteid töötlesid. Solae Belgium ja Solae Denmark kuuluvad aga täielikult Solae Europe’ile. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks ei tuvastatud valimist välja jäetud Hiina äriühingute uurimisel mingisugust omandisuhet muude eksportivate tootjatega, kelle jaoks nad tooteid töötlesid. Solae Belgium ja Solae Denmark kuuluvad aga täielikult Solae Europe’ile.

| (84) | Eksportija osutas oma märkuses ka teisele kunagisele uurimisele, milles käsitleti HRVst pärit glütsiini importi (8). Tookord käsitas komisjon mõningaid Hiina äriühinguid kaubandusettevõtjate, mitte tootjatena, sest leidis, et nende tegevus ei kvalifitseeru tootmiseks. |
| --- | --- |

(84)

Eksportija osutas oma märkuses ka teisele kunagisele uurimisele, milles käsitleti HRVst pärit glütsiini importi (8). Tookord käsitas komisjon mõningaid Hiina äriühinguid kaubandusettevõtjate, mitte tootjatena, sest leidis, et nende tegevus ei kvalifitseeru tootmiseks.

| (85) | Sellega seoses märgitakse, et ka glütsiinijuhtumiga ei saa eksportija väidet põhjendada, sest selle puhul tegid Hiina eksportivad äriühingud ainult mõningaid töötlemistoiminguid, mis toote keemilist koostist või füüsikalisi omadusi ei mõjutanud. Tegemist oli praegusest hoopis erineva olukorraga: käesoleval juhul töötlevad ELi äriühingud sojaube või sojahelbeid viisil, millega need muudetakse sojavalguks – lisaks materjali keemilise koostise või füüsikaliste omaduste muutumisele antakse lõpptootele oluline lisandväärtus. |
| --- | --- |

(85)

Sellega seoses märgitakse, et ka glütsiinijuhtumiga ei saa eksportija väidet põhjendada, sest selle puhul tegid Hiina eksportivad äriühingud ainult mõningaid töötlemistoiminguid, mis toote keemilist koostist või füüsikalisi omadusi ei mõjutanud. Tegemist oli praegusest hoopis erineva olukorraga: käesoleval juhul töötlevad ELi äriühingud sojaube või sojahelbeid viisil, millega need muudetakse sojavalguks – lisaks materjali keemilise koostise või füüsikaliste omaduste muutumisele antakse lõpptootele oluline lisandväärtus.

| (86) | Eksportija väitis veel, et kõik otsused kogu liidus toimuva töötlemise kohta tehakse ainult ELi-välises äriühingus ning töötlevate äriühingute saatus sõltub täielikult ja eranditult Šveitsi emaettevõttest. Eksportija lisas, et Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi juhtumi (9) puhul jättis komisjon ELi tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna ta oli seotud sihtriigi ühe äriühinguga. |
| --- | --- |

(86)

Eksportija väitis veel, et kõik otsused kogu liidus toimuva töötlemise kohta tehakse ainult ELi-välises äriühingus ning töötlevate äriühingute saatus sõltub täielikult ja eranditult Šveitsi emaettevõttest. Eksportija lisas, et Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi juhtumi (9) puhul jättis komisjon ELi tootja liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna ta oli seotud sihtriigi ühe äriühinguga.

| (87) | Üks osapool arvas ka, et töötlemiskorralduse ja selle tootmiseks kvalifitseerimise analüüsimisel tuleks selliseid küsimusi nagu peakorterite asukoht, huvikese ja seotus ELi turuga analüüsida samal viisil, nagu analüüsiti seotud äriühinguid liidu tootmisharu määratlemise raames. |
| --- | --- |

(87)

Üks osapool arvas ka, et töötlemiskorralduse ja selle tootmiseks kvalifitseerimise analüüsimisel tuleks selliseid küsimusi nagu peakorterite asukoht, huvikese ja seotus ELi turuga analüüsida samal viisil, nagu analüüsiti seotud äriühinguid liidu tootmisharu määratlemise raames.

| (88) | Tõepoolest, Solae kui rühm on struktuuriliselt seotud oma Šveitsi emaettevõttega ning lisaks on tal ärisidemed Ameerika Ühendriikide äriühingutega. Dumpinguvastaste menetluste puhul on üsna tavapärane, et ELis tugevalt esindatud äriühingutel on sellised struktuurilised, kapitali- või ärisidemed väljaspool ELi. ELi-välised sidemed aga ei mõjuta asjaolu, et kaebuse esitajad kvalifitseeruvad ELi tootjateks. |
| --- | --- |

(88)

Tõepoolest, Solae kui rühm on struktuuriliselt seotud oma Šveitsi emaettevõttega ning lisaks on tal ärisidemed Ameerika Ühendriikide äriühingutega. Dumpinguvastaste menetluste puhul on üsna tavapärane, et ELis tugevalt esindatud äriühingutel on sellised struktuurilised, kapitali- või ärisidemed väljaspool ELi. ELi-välised sidemed aga ei mõjuta asjaolu, et kaebuse esitajad kvalifitseeruvad ELi tootjateks.

| (89) | Märgitakse, et vastuväited oleksid asjakohased algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a ning liidu tootmisharu määratluse kohaldamisel ainult siis, kui Solae Europe oleks sihtriigi (käesoleval juhul HRV) äriühing. Loomulikult ei ole praegu tegemist sellise juhtumiga ning järelikult ei ole eksportija väide asjakohane. |
| --- | --- |

(89)

Märgitakse, et vastuväited oleksid asjakohased algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a ning liidu tootmisharu määratluse kohaldamisel ainult siis, kui Solae Europe oleks sihtriigi (käesoleval juhul HRV) äriühing. Loomulikult ei ole praegu tegemist sellise juhtumiga ning järelikult ei ole eksportija väide asjakohane.

| (90) | Lisaks tuletatakse meelde, et valmistoote ja/või selle valmistamiseks kasutatud materjali omandiõigus ei ole liidu tootja määratlemisel otsustav kriteerium. Töötlemine töötlemislepingu alusel erineb juriidiliselt muudest võimalikest tootmiskorraldusviisidest, kuid töötlevaid äriühinguid võib käsitada liidu tootjatena. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks tuletatakse meelde, et valmistoote ja/või selle valmistamiseks kasutatud materjali omandiõigus ei ole liidu tootja määratlemisel otsustav kriteerium. Töötlemine töötlemislepingu alusel erineb juriidiliselt muudest võimalikest tootmiskorraldusviisidest, kuid töötlevaid äriühinguid võib käsitada liidu tootjatena.

| (91) | Selline lähenemisviis on kooskõlas institutsioonide varasema tavaga, mida on rakendatud näiteks HRVst pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (10). |
| --- | --- |

(91)

Selline lähenemisviis on kooskõlas institutsioonide varasema tavaga, mida on rakendatud näiteks HRVst pärit furfurüülalkoholi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (10).

| (92) | Korratakse, et käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti. |
| --- | --- |

(92)

Korratakse, et käesoleval juhul ületab kõnealuste ELi äriühingute loodud lisandväärtus 50 % tootmiskuludest. Selline osakaal väärtusloomes kajastab liidus tehtud tehnoloogia- ja kapitaliinvesteeringuid. ELis tehtud investeeringute puhasväärtus on märkimisväärne ja tootmisharu pakub ELis palju töökohti.

| (93) | Kokkuvõttes käsitatakse äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses, ning edaspidi nimetatakse neid „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(93)

Kokkuvõttes käsitatakse äriühinguid Solae Belgium ja Solae Denmark liidu tootjatena, kes moodustavad osa liidu tootmisharust algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses, ning edaspidi nimetatakse neid „liidu tootmisharuks”.

| (94) | Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks kaebuse esitaja saadetud küsimustiku vastuse alusel. |
| --- | --- |

(94)

Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks kaebuse esitaja saadetud küsimustiku vastuse alusel.

| (95) | Lähtuvalt sellest, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on järgnevad andmed esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19. |
| --- | --- |

(95)

Lähtuvalt sellest, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on järgnevad andmed esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.

2.   LIIDU TARBIMINE

| (96) | Liidu tarbimise arvutamisel võeti aluseks liidu tootmisharu töödeldud toodangu müük liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahu kohta liidu turul ja kaebuse esitaja hinnangud. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tarbimise arvutamisel võeti aluseks liidu tootmisharu töödeldud toodangu müük liidu turul, Eurostatist saadud andmed impordimahu kohta liidu turul ja kaebuse esitaja hinnangud.

| (97) | CN-koodid, mille alla teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kuuluvad, katavad laiemat tootevalikut, mitte vaid uurimisalust toodet. Laialdastele uuringutele ja turu tundmisele toetudes hindas kaebuse esitaja uurimisaluse toote liitu suunduva impordi väärtust ja mahtu. Hinnanguid kontrolliti uurimise käigus ning need leiti olevat usaldusväärsed. Komisjoni talitused ei saanud ühtegi alternatiivseid ettepanekuid sisaldavat märkust, mis oleks kõnealuste hinnangute kasutamise käesolevas uurimises kahtluse alla seadnud. |
| --- | --- |

(97)

CN-koodid, mille alla teatavad kontsentreeritud sojavalgutooted kuuluvad, katavad laiemat tootevalikut, mitte vaid uurimisalust toodet. Laialdastele uuringutele ja turu tundmisele toetudes hindas kaebuse esitaja uurimisaluse toote liitu suunduva impordi väärtust ja mahtu. Hinnanguid kontrolliti uurimise käigus ning need leiti olevat usaldusväärsed. Komisjoni talitused ei saanud ühtegi alternatiivseid ettepanekuid sisaldavat märkust, mis oleks kõnealuste hinnangute kasutamise käesolevas uurimises kahtluse alla seadnud.

| (98) | Üks osapool väitis, et impordi arvutamise metoodikat ei ole piisavalt selgitatud. Selle kriitika kohta ei ole siiski esitatud täiendavaid põhjendusi. Osapool suhtus komisjoni lähenemisviisi kriitiliselt, kuid ei pakkunud omalt poolt välja ühtegi sobivamat või usaldusväärsemat alternatiivi. Kritiseeriti peamiselt asjaolu, et osapoolel ei olnud võimalust märkusi esitada. Tuletatakse meelde, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, milles sätestati väljaarvamismetoodika, oli mittekonfidentsiaalses toimikus menetluse algatamisest saati kättesaadav. |
| --- | --- |

(98)

Üks osapool väitis, et impordi arvutamise metoodikat ei ole piisavalt selgitatud. Selle kriitika kohta ei ole siiski esitatud täiendavaid põhjendusi. Osapool suhtus komisjoni lähenemisviisi kriitiliselt, kuid ei pakkunud omalt poolt välja ühtegi sobivamat või usaldusväärsemat alternatiivi. Kritiseeriti peamiselt asjaolu, et osapoolel ei olnud võimalust märkusi esitada. Tuletatakse meelde, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, milles sätestati väljaarvamismetoodika, oli mittekonfidentsiaalses toimikus menetluse algatamisest saati kättesaadav.

| (99) | Meenutatakse ka, et komisjoni talitused kontrollisid kaebuses esitatud andmeid ega leidnud ühtegi põhjust, mis oleks valitud meetodi usaldusväärsust kahandanud. Pealegi, arvestades asjaolu, et osapooled ei esitanud väljaarvamiseks alternatiivset meetodit, leiti, et nende märkused ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(99)

Meenutatakse ka, et komisjoni talitused kontrollisid kaebuses esitatud andmeid ega leidnud ühtegi põhjust, mis oleks valitud meetodi usaldusväärsust kahandanud. Pealegi, arvestades asjaolu, et osapooled ei esitanud väljaarvamiseks alternatiivset meetodit, leiti, et nende märkused ei ole põhjendatud.

| (100) | Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenes nõudlus liidu turul 8 %. Täpsemalt oli liidu tarbimine aastatel 2007 ja 2008 stabiilne, vähenes 2009. aastal 8 % ning oli uurimisperioodil stabiilne.

  Tabel 1










  Liidu tarbimine | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht tonnides | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Allikas: | liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal. |

(100)

Kogu vaatlusaluse perioodi vältel vähenes nõudlus liidu turul 8 %. Täpsemalt oli liidu tarbimine aastatel 2007 ja 2008 stabiilne, vähenes 2009. aastal 8 % ning oli uurimisperioodil stabiilne.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht tonnides

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

100

92

92

Allikas:

liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.

3.   IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST

a)   
  Maht

| (101) | Vaatlusaluse toote impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 15 % ning ulatus uurimisperioodil 20 117 tonnini. Täpsemalt oli HRVst saabuv import 2007. ja 2008. aastal stabiilne ning kasvas 26 protsendipunkti 2009. aastal, mil see saavutas haripunkti. Märgitakse, et HRVst saabuv import vähenes uurimisperioodil umbes 9 protsendipunkti võrra.

  Tabel 2 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Asjaomase riigi dumpinguhindadega impordi turuosa – indekseeritud | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Allikas: | kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal |

(101)

Vaatlusaluse toote impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 15 % ning ulatus uurimisperioodil 20 117 tonnini. Täpsemalt oli HRVst saabuv import 2007. ja 2008. aastal stabiilne ning kasvas 26 protsendipunkti 2009. aastal, mil see saavutas haripunkti. Märgitakse, et HRVst saabuv import vähenes uurimisperioodil umbes 9 protsendipunkti võrra.

Tabel 2

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)

17 495

17 557

22 017

20 117

Indeks (2007 = 100)

100

100

126

115

Asjaomase riigi dumpinguhindadega impordi turuosa – indekseeritud

100

100

136

125

Allikas:

kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal

b)   
  Vaatlusaluse impordi turuosa

| (102) | HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa muutumist näitav indeks kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel 25 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal jäi indeks samaks, kuid 2009. aastal kasvas 36 % võrra. Uurimisperioodil langes indeks 11 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(102)

HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa muutumist näitav indeks kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel 25 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahelisel ajal jäi indeks samaks, kuid 2009. aastal kasvas 36 % võrra. Uurimisperioodil langes indeks 11 protsendipunkti võrra.

c)   
  Hinnad

i)   Hinna kujunemine

| (103) | Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 37 %. Täpsemalt kasvas see 2007. ja 2008. aasta vahel lausa 48 %, seejärel langes 2009. aastal 11 protsendipunkti võrra ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. HRVst pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil 1 569 eurot tonni kohta.

  Tabel 3 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi CIF-hind (eurot/tonn) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Allikas: | kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal. |

(103)

Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 37 %. Täpsemalt kasvas see 2007. ja 2008. aasta vahel lausa 48 %, seejärel langes 2009. aastal 11 protsendipunkti võrra ja jäi uurimisperioodil samale tasemele. HRVst pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil 1 569 eurot tonni kohta.

Tabel 3

2007

2008

2009

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi CIF-hind (eurot/tonn)

1 149

1 704

1 570

1 569

Indeks (2007 = 100)

100

148

137

137

Allikas:

kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.

ii)   Hindade allalöömine

| (104) | Hindade allalöömise uurimise eesmärgil võrreldi liidu tootja kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega) HRV koostööd tegevate eksportijate kaalutud keskmiste CIF-hindadega, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kauba hinda mahalaadimisel. |
| --- | --- |

(104)

Hindade allalöömise uurimise eesmärgil võrreldi liidu tootja kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega) HRV koostööd tegevate eksportijate kaalutud keskmiste CIF-hindadega, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse, impordijärgseid kulusid ja kauba hinda mahalaadimisel.

| (105) | Võrdlusest ilmnes, et uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 12 %.






  Äriühing | Hindade allalöömine |
| --- | --- | --- |
| Crowni rühm | 11,1 % |
| Gusheni rühm | 9,6 % |
| Sinoglory rühm | 15,0 % |

(105)

Võrdlusest ilmnes, et uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 12 %.

Äriühing

Hindade allalöömine

Crowni rühm

11,1 %

Gusheni rühm

9,6 %

Sinoglory rühm

15,0 %

| (106) | Üks osapool märkis, et loomulikult on hindade allalöömise tase arvutatud ainult uurimisperioodiks ning hindade allalöömise eelnevad tasemed ei ole teada. Kuid osapool arvas, et kuna Hiina impordi hinnad on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal palju enam tõusnud kui liidu tootmisharu hinnad, võib järeldada, et hindade allalöömine on vähenenud. |
| --- | --- |

(106)

Üks osapool märkis, et loomulikult on hindade allalöömise tase arvutatud ainult uurimisperioodiks ning hindade allalöömise eelnevad tasemed ei ole teada. Kuid osapool arvas, et kuna Hiina impordi hinnad on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal palju enam tõusnud kui liidu tootmisharu hinnad, võib järeldada, et hindade allalöömine on vähenenud.

| (107) | Tõepoolest saab täheldada, et kui 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid Hiina impordi hinnad 37 %, tõusid liidu tootmisharu hinnad samal ajal ainult 15 % (vt põhjendust 119). Järelikult on selge, et keskmisi hindu silmas pidades on Hiina ja ELi hindade vahe 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud. |
| --- | --- |

(107)

Tõepoolest saab täheldada, et kui 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid Hiina impordi hinnad 37 %, tõusid liidu tootmisharu hinnad samal ajal ainult 15 % (vt põhjendust 119). Järelikult on selge, et keskmisi hindu silmas pidades on Hiina ja ELi hindade vahe 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud.

4.   LIIDU TOOTMISHARU OLUKORD

| (108) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(108)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõigi liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majanduslike tegurite ja näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (109) | Kahju analüüsimise eesmärgil tehti kahjunäitajad kindlaks kaebuse esitaja poolt küsimustikule antud, nõuetekohaselt kontrollitud ja täielike vastuste põhjal saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(109)

Kahju analüüsimise eesmärgil tehti kahjunäitajad kindlaks kaebuse esitaja poolt küsimustikule antud, nõuetekohaselt kontrollitud ja täielike vastuste põhjal saadud teabe alusel.

a)   
  Tootmine

| (110) | Liidu tootmine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %. Täpsemalt vähenes see 2008. aastal 8 % ning 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt – siis suurenes tootmine 9 protsendipunkti võrra.

  Tabel 4 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Allikas: | küsimustiku vastused. |

(110)

Liidu tootmine vähenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 %. Täpsemalt vähenes see 2008. aastal 8 % ning 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt – siis suurenes tootmine 9 protsendipunkti võrra.

Tabel 4

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

92

77

86

Allikas:

küsimustiku vastused.

b)   
  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (111) | Liidu tootja tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.

  Tabel 5 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Allikas: | küsimustiku vastused. |

(111)

Liidu tootja tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne.

Tabel 5

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

92

77

86

Allikas:

küsimustiku vastused.

| (112) | Tootmisvõimsuse rakendusastme muutumist näitav indeks langes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahel vähenes see 8 % ja 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. Seejärel kasvas indeks uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Rakendusastme suundumus kajastab tootmise arengut vaatlusalusel perioodil lähtuvalt asjaolust, et tootmisvõimsus oli stabiilne. |
| --- | --- |

(112)

Tootmisvõimsuse rakendusastme muutumist näitav indeks langes vaatlusalusel perioodil 14 % võrra. 2007. ja 2008. aasta vahel vähenes see 8 % ja 2009. aastal veel 15 protsendipunkti võrra. Seejärel kasvas indeks uurimisperioodil 9 protsendipunkti võrra. Rakendusastme suundumus kajastab tootmise arengut vaatlusalusel perioodil lähtuvalt asjaolust, et tootmisvõimsus oli stabiilne.

| (113) | Märgitakse, et üldisest kahanemisest hoolimata jäi tootmisvõimsus uurimisperioodil suhteliselt kõrgetasemeliseks, üle 80 %. |
| --- | --- |

(113)

Märgitakse, et üldisest kahanemisest hoolimata jäi tootmisvõimsus uurimisperioodil suhteliselt kõrgetasemeliseks, üle 80 %.

c)   
  Müügimaht

| (114) | Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Müük vähenes 2007. ja 2008. aastal 9 % ning 2009. aastal veel 5 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt – siis kasvas müük umbes 6 protsendipunkti võrra.

  Tabel 6 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük ELis (tonnides) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Allikas: | küsimustiku vastused. |

(114)

Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Müük vähenes 2007. ja 2008. aastal 9 % ning 2009. aastal veel 5 protsendipunkti võrra. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal aga paranes olukord tunduvalt – siis kasvas müük umbes 6 protsendipunkti võrra.

Tabel 6

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Müük ELis (tonnides)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

91

86

92

Allikas:

küsimustiku vastused.

d)   
  Turuosa

| (115) | Üldiselt jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil samaks. Täpsemalt langes indeks 2007. ja 2008. aastal lausa 9 % võrra, kuid juba 2009. aastal tõusis 1 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.

  Tabel 7 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu turuosa | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Allikas: | liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal. |

(115)

Üldiselt jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil samaks. Täpsemalt langes indeks 2007. ja 2008. aastal lausa 9 % võrra, kuid juba 2009. aastal tõusis 1 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti võrra.

Tabel 7

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu turuosa

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

91

92

99

Allikas:

liidu tootmisharu vastused küsimustikule ja kaebuse esitaja hinnangud Eurostati andmete põhjal.

e)   
  Kasv

| (116) | 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine vähenes 8 %, kasvas müügimaht 8 % ning liidu tootmisharu turuosa oli stabiilne. |
| --- | --- |

(116)

2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil liidu tarbimine vähenes 8 %, kasvas müügimaht 8 % ning liidu tootmisharu turuosa oli stabiilne.

f)   
  Tööhõive

| (117) | Tööhõive kahanes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See kasvas vähesel määral 2007. ja 2008. aastal, ent langes 2009. aastal järsult 10 protsendipunkti võrra. Kuid uurimisperioodil kasvas tööhõive taas 2 protsendipunkti võrra.

  Tabel 8 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (inimest) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Allikas: | küsimustiku vastused. |

(117)

Tööhõive kahanes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 7 %. See kasvas vähesel määral 2007. ja 2008. aastal, ent langes 2009. aastal järsult 10 protsendipunkti võrra. Kuid uurimisperioodil kasvas tööhõive taas 2 protsendipunkti võrra.

Tabel 8

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tööhõive (inimest)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

101

91

93

Allikas:

küsimustiku vastused.

g)   
  Tootlikkus

| (118) | Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas langes vaatlusalusel perioodil 7 %. Languses kajastub asjaolu, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive. Siiski märgitakse, et 2009. aastast uurimisperioodini kasvas tootlikkus 8 protsendipunkti võrra, kajastades tootlikkuse kasvu, mis toimus isegi kiiremas tempos kui tööhõive kasv.

  Tabel 9 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Allikas: | küsimustiku vastused. |

(118)

Tootlikkus mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta aastas langes vaatlusalusel perioodil 7 %. Languses kajastub asjaolu, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive. Siiski märgitakse, et 2009. aastast uurimisperioodini kasvas tootlikkus 8 protsendipunkti võrra, kajastades tootlikkuse kasvu, mis toimus isegi kiiremas tempos kui tööhõive kasv.

Tabel 9

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

91

85

93

Allikas:

küsimustiku vastused.

h)   
  Müügihindu mõjutavad tegurid

| (119) | Liidu tootjate keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil umbes 15 %. Keskmine hind tõusis 2008. ja 2009. aastal (vastavalt 8 % ja 10 protsendipunkti võrra) enne väikest langust uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Üldiselt sõltuvad teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete hinnad põhitooraine (st sojaubade või -helveste) ja energia hindadest. Need moodustavad peamise osa tootmiskuludest. Märgitakse, et sojaoaturg on muutlik ning seda iseloomustavad märkimisväärsed kõikumised aastate või isegi kuude lõikes. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootjate keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil umbes 15 %. Keskmine hind tõusis 2008. ja 2009. aastal (vastavalt 8 % ja 10 protsendipunkti võrra) enne väikest langust uurimisperioodil 3 protsendipunkti võrra. Üldiselt sõltuvad teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete hinnad põhitooraine (st sojaubade või -helveste) ja energia hindadest. Need moodustavad peamise osa tootmiskuludest. Märgitakse, et sojaoaturg on muutlik ning seda iseloomustavad märkimisväärsed kõikumised aastate või isegi kuude lõikes.

| (120) | Lähtudes uurimisaluse toote eri liikide vahelisest müügihindade suurest erinevusest, tuleks keskmiste müügihindade kujunemisse suhtuda ettevaatlikult, sest keskmise hinna mis tahes muutust mõjutab oluliselt mis tahes muutus tootevalikus.

  Tabel 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(120)

Lähtudes uurimisaluse toote eri liikide vahelisest müügihindade suurest erinevusest, tuleks keskmiste müügihindade kujunemisse suhtuda ettevaatlikult, sest keskmise hinna mis tahes muutust mõjutab oluliselt mis tahes muutus tootevalikus.

Tabel 10

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühiku hind ELi turul (eurodes tonni kohta)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

108

118

115

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

i)   
  Dumpingumarginaali suurus

| (121) | Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks. |
| --- | --- |

(121)

Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks.

j)   
  Varud

| (122) | Lõppvarude tase oli 2007. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne. Märgitakse, et varud esindavad aastasest toodangust suhteliselt väikest osa ning seetõttu ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

  Tabel 11 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(122)

Lõppvarude tase oli 2007. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne. Märgitakse, et varud esindavad aastasest toodangust suhteliselt väikest osa ning seetõttu ei ole see näitaja kahjuanalüüsi seisukohast eriti oluline.

Tabel 11

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

90

110

99

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

k)   
  Töötasud

| (123) | Aastased tööjõukulud kasvasid 2007. aastast uurimisperioodini 7 %. 2007. ja 2008. aastal kasvasid need 5 %, 2009. aastal langesid 2 protsendipunkti võrra ning hiljem, uurimisperioodil, kasvasid taas 4 protsendipunkti võrra.

  Tabel 12 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aastased tööjõukulud (eurodes) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(123)

Aastased tööjõukulud kasvasid 2007. aastast uurimisperioodini 7 %. 2007. ja 2008. aastal kasvasid need 5 %, 2009. aastal langesid 2 protsendipunkti võrra ning hiljem, uurimisperioodil, kasvasid taas 4 protsendipunkti võrra.

Tabel 12

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Aastased tööjõukulud (eurodes)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

105

103

107

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

l)   
  Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

| (124) | Vaatlusalusel perioodil kõikus samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsentides netomüügist) märkimisväärselt. Kuigi liidu tootmisharu sai 2007. ja 2009. aastal kasumit, jäi ta 2008. aastal ja uurimisperioodil kahjumisse. Kasumlikkuse kõikumine võib kajastada sojaoaturu muutlikkust.

  Tabel 13 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(124)

Vaatlusalusel perioodil kõikus samasuguse toote ELi turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsentides netomüügist) märkimisväärselt. Kuigi liidu tootmisharu sai 2007. ja 2009. aastal kasumit, jäi ta 2008. aastal ja uurimisperioodil kahjumisse. Kasumlikkuse kõikumine võib kajastada sojaoaturu muutlikkust.

Tabel 13

2007

2008

2009

Uurimisperiood

ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

–89

10

–45

Investeeringutasuvus (kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

– 160

–9

– 109

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

| (125) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(125)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

m)   
  Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (126) | Äritegevuse puhaskäive kõikus vaatlusalusel perioodil oluliselt. Näitaja oli positiivne 2007. aastal, 2008. aastal muutus see negatiivseks ehk halvenes, kuid paranes 2009. aastal taas, et siis uurimisperioodil uuesti negatiivseks muutuda. Üldiselt järgisid rahavood kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(126)

Äritegevuse puhaskäive kõikus vaatlusalusel perioodil oluliselt. Näitaja oli positiivne 2007. aastal, 2008. aastal muutus see negatiivseks ehk halvenes, kuid paranes 2009. aastal taas, et siis uurimisperioodil uuesti negatiivseks muutuda. Üldiselt järgisid rahavood kasumlikkuse suundumust.

| (127) | Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (eurodes) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(127)

Miski ei viidanud sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Rahavoog (eurodes)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

–93

24

–7

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

n)   
  Investeeringud

| (128) | Aastased investeeringud samasuguse toote tootmisesse suurenesid 2007. ja 2008. aastal 4 % ning 2009. aastal veelgi enam, 29 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil investeeringud vähenesid veidi (5 protsendipunkti võrra). Üldiselt suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 28 %.

  Tabel 15 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes) | Ärisaladus |
| Indeks (2007 = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Allikas: | küsimustikule antud vastused. |

(128)

Aastased investeeringud samasuguse toote tootmisesse suurenesid 2007. ja 2008. aastal 4 % ning 2009. aastal veelgi enam, 29 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil investeeringud vähenesid veidi (5 protsendipunkti võrra). Üldiselt suurenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 28 %.

Tabel 15

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes)

Ärisaladus

Indeks (2007 = 100)

100

104

133

128

Allikas:

küsimustikule antud vastused.

5.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (129) | Andmete analüüsist ilmneb, et kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, müüki, tööhõivet ja tootlikkust. Lisaks kasvasid palgakulud. |
| --- | --- |

(129)

Andmete analüüsist ilmneb, et kokkuvõttes vähendas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, müüki, tööhõivet ja tootlikkust. Lisaks kasvasid palgakulud.

| (130) | Samas mahendab negatiivset üldpilti asjaolu, et enamik neist näitajatest on 2009. aastast uurimisperioodini (2010) liikunud positiivses suunas. Täpsemalt suurenesid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2009. ja 2010. aastal (uurimisperioodil) 9 protsendipunkti võrra; ELi müük ja turuosa kasvasid vastavalt 6 ja 7 protsendipunkti võrra; tööhõive kasvas 2 protsendipunkti võrra, samas kasvas tootlikkus lausa 8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(130)

Samas mahendab negatiivset üldpilti asjaolu, et enamik neist näitajatest on 2009. aastast uurimisperioodini (2010) liikunud positiivses suunas. Täpsemalt suurenesid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendusaste 2009. ja 2010. aastal (uurimisperioodil) 9 protsendipunkti võrra; ELi müük ja turuosa kasvasid vastavalt 6 ja 7 protsendipunkti võrra; tööhõive kasvas 2 protsendipunkti võrra, samas kasvas tootlikkus lausa 8 protsendipunkti võrra.

| (131) | Samuti oli liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Ehkki see kahanes 2008. aastal, täheldati 2009. aastal juba kasvu. 2010. aastal saavutas turuosa peaaegu 2007. aasta taseme. |
| --- | --- |

(131)

Samuti oli liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilne. Ehkki see kahanes 2008. aastal, täheldati 2009. aastal juba kasvu. 2010. aastal saavutas turuosa peaaegu 2007. aasta taseme.

| (132) | Kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood (kaks viimast on kasumlikkusega tihedalt seotud) näitavad liidu tootmisharu majandusliku olukorra vastuolulisust. Ehkki need kokkuvõttes (2007. aastast uurimisperioodini) vähenesid, kõikusid nad samas väga palju ja näitasid turu muutlikku laadi. |
| --- | --- |

(132)

Kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavood (kaks viimast on kasumlikkusega tihedalt seotud) näitavad liidu tootmisharu majandusliku olukorra vastuolulisust. Ehkki need kokkuvõttes (2007. aastast uurimisperioodini) vähenesid, kõikusid nad samas väga palju ja näitasid turu muutlikku laadi.

| (133) | Netoinvesteeringud näitasid 2007. aastast 2009. aastani selget kasvusuunda (33 %) ning 2010. aastal (uurimisperioodil) toimus ainult väike kahanemine (5 protsendipunkti võrra). |
| --- | --- |

(133)

Netoinvesteeringud näitasid 2007. aastast 2009. aastani selget kasvusuunda (33 %) ning 2010. aastal (uurimisperioodil) toimus ainult väike kahanemine (5 protsendipunkti võrra).

| (134) | Samuti on liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelik ulatus suhteliselt väike. |
| --- | --- |

(134)

Samuti on liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelik ulatus suhteliselt väike.

| (135) | Eelnevast lähtuvalt leitakse, et liidu tootmisharu on kandnud teatavat kahju. Kuid arvestades liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelikku taset, mis on suhteliselt ebaoluline, ning vaatlusaluse perioodi lõpuosas ilmnenud paranemismärke, ei saa kõnealust kahju pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(135)

Eelnevast lähtuvalt leitakse, et liidu tootmisharu on kandnud teatavat kahju. Kuid arvestades liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud kahju tegelikku taset, mis on suhteliselt ebaoluline, ning vaatlusaluse perioodi lõpuosas ilmnenud paranemismärke, ei saa kõnealust kahju pidada oluliseks algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (136) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis kaebuse esitaja, et käesoleval juhul tuleks kahju käsitada olulisena, sest mõningatel muudel juhtudel, mille asjaolud olid väidetavalt samasugused (st vaatlusaluse perioodi lõpuosas täheldati positiivseid suundumusi) (11), oli jõutud teistsuguste järeldusteni. Veel väitis kaebuse esitaja, et vaatlusaluse perioodi viimase osa vaatlemine ning sellest paranemismärkide kohta järelduste tegemine on vastuolus WTO õigusega (12). |
| --- | --- |

(136)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis kaebuse esitaja, et käesoleval juhul tuleks kahju käsitada olulisena, sest mõningatel muudel juhtudel, mille asjaolud olid väidetavalt samasugused (st vaatlusaluse perioodi lõpuosas täheldati positiivseid suundumusi) (11), oli jõutud teistsuguste järeldusteni. Veel väitis kaebuse esitaja, et vaatlusaluse perioodi viimase osa vaatlemine ning sellest paranemismärkide kohta järelduste tegemine on vastuolus WTO õigusega (12).

| (137) | Sellega seoses märgitakse, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul leiti kindlaid märke liidu tootmisharu olukorra paranemisest vaatlusaluse perioodi lõpuosas ja ühtlasi oli negatiivsete suundumuste ulatus suhteliselt piiratud. Näiteks oli liidu tootmisharu turuosa stabiilne ja selle üldine tase suhteliselt kõrge. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes mõnevõrra, kuid selle tase ületas endiselt 80 % ning investeeringud kasvasid. Seevastu vähenes oksaalhappe juhtumi (13) puhul näiteks liidu tootmisharu turuosa uurimisperioodil 9 %, võrreldes kahju uurimise perioodi esimese aastaga (14). Sidrunhappe juhtumi (15) puhul vähenesid turuosa ja investeeringud samavõrra (16). |
| --- | --- |

(137)

Sellega seoses märgitakse, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul leiti kindlaid märke liidu tootmisharu olukorra paranemisest vaatlusaluse perioodi lõpuosas ja ühtlasi oli negatiivsete suundumuste ulatus suhteliselt piiratud. Näiteks oli liidu tootmisharu turuosa stabiilne ja selle üldine tase suhteliselt kõrge. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes mõnevõrra, kuid selle tase ületas endiselt 80 % ning investeeringud kasvasid. Seevastu vähenes oksaalhappe juhtumi (13) puhul näiteks liidu tootmisharu turuosa uurimisperioodil 9 %, võrreldes kahju uurimise perioodi esimese aastaga (14). Sidrunhappe juhtumi (15) puhul vähenesid turuosa ja investeeringud samavõrra (16).

| (138) | Mis puutub WTO lepingutest tulenevatesse kohustustesse, osutatakse tsiteeritud vaekogu aruandes kardinaalselt erinevale olukorrale. Tookord analüüsis uuriv asutus vaid osalisi andmeid, mis käisid iga eelneva järjestikuse kolme aasta kuue kuu kohta, ning tegi lõplikud järeldused kõnealuse mittetäieliku analüüsi alusel. Käesoleva juhtumi olukord on iseenesestmõistetavalt teistsugune, sest kahjuanalüüs hõlmab kõigi eelneva järjestikuse nelja aasta täielikke andmeid, ning esile tõstetakse ka asjaolu, et nimetatud nelja-aastase perioodi lõpuks oli suure hulga analüüsitud suundumuste puhul toimunud positiivne areng, võrreldes uurimisperioodile eelnenud aastaga. |
| --- | --- |

(138)

Mis puutub WTO lepingutest tulenevatesse kohustustesse, osutatakse tsiteeritud vaekogu aruandes kardinaalselt erinevale olukorrale. Tookord analüüsis uuriv asutus vaid osalisi andmeid, mis käisid iga eelneva järjestikuse kolme aasta kuue kuu kohta, ning tegi lõplikud järeldused kõnealuse mittetäieliku analüüsi alusel. Käesoleva juhtumi olukord on iseenesestmõistetavalt teistsugune, sest kahjuanalüüs hõlmab kõigi eelneva järjestikuse nelja aasta täielikke andmeid, ning esile tõstetakse ka asjaolu, et nimetatud nelja-aastase perioodi lõpuks oli suure hulga analüüsitud suundumuste puhul toimunud positiivne areng, võrreldes uurimisperioodile eelnenud aastaga.

| (139) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse lõplikult, et liidu tootmisharu kantud kahju ei käsitata olulisena algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse lõplikult, et liidu tootmisharu kantud kahju ei käsitata olulisena algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   SISSEJUHATUS

| (140) | Ilma et see piiraks järeldust, et olulist kahju ei ole kantud, ning oletades, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks saanud pidada oluliseks, uuris komisjon potentsiaalset põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(140)

Ilma et see piiraks järeldust, et olulist kahju ei ole kantud, ning oletades, et liidu tootmisharu kantud kahju oleks saanud pidada oluliseks, uuris komisjon potentsiaalset põhjuslikku seost.

| (141) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(141)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada; seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (142) | Vaatlusaluse toote import suurenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 % ning vastav turuosa kasvas 25 % vaatamata liidu turu vähenevale nõudlusele. Sellised arengud langesid kokku liidu tootmisharu halvenenud majandusliku olukorraga. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa hoida, kasvas Hiina impordi turuosa samal ajal rohkem kui 5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(142)

Vaatlusaluse toote import suurenes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 % ning vastav turuosa kasvas 25 % vaatamata liidu turu vähenevale nõudlusele. Sellised arengud langesid kokku liidu tootmisharu halvenenud majandusliku olukorraga. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa hoida, kasvas Hiina impordi turuosa samal ajal rohkem kui 5 protsendipunkti võrra.

| (143) | Sellest lähtuvalt võiks esialgu arvata, et HRV impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(143)

Sellest lähtuvalt võiks esialgu arvata, et HRV impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos.

| (144) | Üksikasjalikumast analüüsist selle kohta, kuidas dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorda mõjutab, selget seost aga ei ilmne. Näiteks kui HRVst pärit import suurenes 2007. ja 2008. aastal väga vähesel määral (põhjendus 101) ning selle CIF-impordihind tõusis 48 protsendipunkti võrra (põhjendus 103), kandis liidu tootmisharu 2008. aastal sellele vaatamata märkimisväärset kahju ja kaotas mingil määral turuosa. Seevastu kasvas aga Hiinast pärit import ajavahemikul 2008–2009 26 % ning selle CIF-impordihind langes 11 protsendipunkti võrra, samas hoidis liidu tootmisharu oma turuosa ja taastus 2008. aasta kahjumist. 2009. aastast uurimisperioodini, mil HRVst pärit import säilitas oma positsiooni liidu turul, paranes liidu tootmisharu olukord silmnähtavalt (nagu nimetatud eespool kahjuanalüüsi raames). |
| --- | --- |

(144)

Üksikasjalikumast analüüsist selle kohta, kuidas dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu olukorda mõjutab, selget seost aga ei ilmne. Näiteks kui HRVst pärit import suurenes 2007. ja 2008. aastal väga vähesel määral (põhjendus 101) ning selle CIF-impordihind tõusis 48 protsendipunkti võrra (põhjendus 103), kandis liidu tootmisharu 2008. aastal sellele vaatamata märkimisväärset kahju ja kaotas mingil määral turuosa. Seevastu kasvas aga Hiinast pärit import ajavahemikul 2008–2009 26 % ning selle CIF-impordihind langes 11 protsendipunkti võrra, samas hoidis liidu tootmisharu oma turuosa ja taastus 2008. aasta kahjumist. 2009. aastast uurimisperioodini, mil HRVst pärit import säilitas oma positsiooni liidu turul, paranes liidu tootmisharu olukord silmnähtavalt (nagu nimetatud eespool kahjuanalüüsi raames).

| (145) | Näidatud korrelatsiooni puudumine HRVst pärit impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahel viitab ilmselgelt sellele, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid või selle tekkimisele aitasid kaasa muud faktorid. Küsimust lahatakse üksikasjalikumalt järgnevalt. |
| --- | --- |

(145)

Näidatud korrelatsiooni puudumine HRVst pärit impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahel viitab ilmselgelt sellele, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid või selle tekkimisele aitasid kaasa muud faktorid. Küsimust lahatakse üksikasjalikumalt järgnevalt.

3.   MUUDE TEGURITE MÕJU

| (146) | Muud faktorid, mida põhjusliku seose kontekstis uuriti, on järgmised: i) liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.–2009. aasta finants- ja majanduskriisist, ning ii) sojaoaturu muutlik laad. |
| --- | --- |

(146)

Muud faktorid, mida põhjusliku seose kontekstis uuriti, on järgmised: i) liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.–2009. aasta finants- ja majanduskriisist, ning ii) sojaoaturu muutlik laad.

i)   Liidu nõudluse vähenemine, mis tuleneb osaliselt arvatavasti 2008.–2009. aasta finants- ja majanduskriisist

| (147) | Vaatlusalusel perioodil saab täheldada liidu tarbimise langust, nimelt 8 %, kui omavahel võrrelda 2007. ja 2010. aastat (uurimisperioodi). Paljude kahjunäitajate areng toimus suuresti kooskõlas nimetatud teguriga. Näiteks langes ELi tootmisharu müügimaht kaht eespool mainitud ajavahemikku võrreldes samuti 8 %. Muud näited on tööhõive – 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal – ja tootlikkus – samuti 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal. Seega on selge, et nõudluse vähenemine mis tahes põhjusel oli liidu tootmisharu olukorra muutumise põhitegur. |
| --- | --- |

(147)

Vaatlusalusel perioodil saab täheldada liidu tarbimise langust, nimelt 8 %, kui omavahel võrrelda 2007. ja 2010. aastat (uurimisperioodi). Paljude kahjunäitajate areng toimus suuresti kooskõlas nimetatud teguriga. Näiteks langes ELi tootmisharu müügimaht kaht eespool mainitud ajavahemikku võrreldes samuti 8 %. Muud näited on tööhõive – 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal – ja tootlikkus – samuti 2010. aastal 7 % väiksem kui 2007. aastal. Seega on selge, et nõudluse vähenemine mis tahes põhjusel oli liidu tootmisharu olukorra muutumise põhitegur.

| (148) | Kuigi nõudluse vähenemise põhjus ei ole põhjusliku seose analüüsiga otseses seoses, võib olla vägagi tõenäoline, et vähemalt osaliselt toimus see finants- ja majanduskriisi tõttu. Sellega seoses märgitakse, et nõudlus langes eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Ajalise kokkulangevuse tõttu oli 8-protsendipunktiline vähenemine 2008. ja 2009. aastal kõige tõenäolisemalt põhjustatud majanduskriisist. Järelikult võib väita, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes majanduskriisist ja sellele järgnenud nõudluse vähenemisest. |
| --- | --- |

(148)

Kuigi nõudluse vähenemise põhjus ei ole põhjusliku seose analüüsiga otseses seoses, võib olla vägagi tõenäoline, et vähemalt osaliselt toimus see finants- ja majanduskriisi tõttu. Sellega seoses märgitakse, et nõudlus langes eelkõige 2008. ja 2009. aastal. Ajalise kokkulangevuse tõttu oli 8-protsendipunktiline vähenemine 2008. ja 2009. aastal kõige tõenäolisemalt põhjustatud majanduskriisist. Järelikult võib väita, et liidu tootmisharu kantud kahju tulenes majanduskriisist ja sellele järgnenud nõudluse vähenemisest.

| (149) | Samuti märgitakse, et Solae Belgium tunnistab oma 2009. aasta aruandes, et finantskriisi tõttu finantsvarast saadud madalam tulu on äriühingu finantsseisundit negatiivselt mõjutanud. |
| --- | --- |

(149)

Samuti märgitakse, et Solae Belgium tunnistab oma 2009. aasta aruandes, et finantskriisi tõttu finantsvarast saadud madalam tulu on äriühingu finantsseisundit negatiivselt mõjutanud.

| (150) | Ühtlasi tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu parandas oma majanduslikku seisu ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini. Selline paranemine langeb ilmselgelt kokku üldise majandusliku olukorra paranemisega. |
| --- | --- |

(150)

Ühtlasi tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu parandas oma majanduslikku seisu ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini. Selline paranemine langeb ilmselgelt kokku üldise majandusliku olukorra paranemisega.

| (151) | Eelnevat arvestades sedastatakse, et ilmselt osaliselt majanduskriisist tulenev nõudluse langus oli liidu tootmisharu kantud kahju peamine põhjus. |
| --- | --- |

(151)

Eelnevat arvestades sedastatakse, et ilmselt osaliselt majanduskriisist tulenev nõudluse langus oli liidu tootmisharu kantud kahju peamine põhjus.

| (152) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et kahju ei tekkinud finants- ja majanduskriisi tõttu, kuid ei põhjendanud oma väidet ühegi veenva argumendiga ning viitas pelgalt muudele juhtudele (17), mille puhul oli tegemist teistsuguste järeldustega. |
| --- | --- |

(152)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et kahju ei tekkinud finants- ja majanduskriisi tõttu, kuid ei põhjendanud oma väidet ühegi veenva argumendiga ning viitas pelgalt muudele juhtudele (17), mille puhul oli tegemist teistsuguste järeldustega.

| (153) | Sellega seoses tuletatakse taas meelde, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul jääb kehtima tõsiasi, et kuigi dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel puudub selge seos, mõjutas osaliselt arvatavasti majanduskriisist tulenev nõudluse vähenemine omalt poolt liidu tootmisharu viletsat olukorda. Tegelikult oli seda juba (vähemalt teataval määral) selgesõnaliselt tunnistatud Solae Belgiumi 2009. aasta aruandes, nagu selgitatud eespool. |
| --- | --- |

(153)

Sellega seoses tuletatakse taas meelde, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi. Käesoleval juhul jääb kehtima tõsiasi, et kuigi dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel puudub selge seos, mõjutas osaliselt arvatavasti majanduskriisist tulenev nõudluse vähenemine omalt poolt liidu tootmisharu viletsat olukorda. Tegelikult oli seda juba (vähemalt teataval määral) selgesõnaliselt tunnistatud Solae Belgiumi 2009. aasta aruandes, nagu selgitatud eespool.

| (154) | Sellele vaatamata saab täheldada olulisi erinevusi kaebuse esitaja viidatud juhtumite ja käesoleva juhtumi vahel. Paljud neist erinevustest on loetletud järgmistes põhjendustes. |
| --- | --- |

(154)

Sellele vaatamata saab täheldada olulisi erinevusi kaebuse esitaja viidatud juhtumite ja käesoleva juhtumi vahel. Paljud neist erinevustest on loetletud järgmistes põhjendustes.

| (155) | Oksaalhappe juhtumi (18) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa vaatamata sellele, et mõningad näitajad osutasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud positiivsele arengule; käesoleval juhul kasvas liidu tootmisharu turuosa aga peaaegu 2007. aasta tasemeni (19). Lisaks ei ilmne oksaalhappe juhtumist asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahelise korrelatsiooni puudumist aastate lõikes, mis käesolevat juhtumit iseloomustab. Ka kasumlikkuse suundumused on erinevad. Käesoleval juhul kõigub kasumlikkus märkimisväärselt. Viimaks märgitakse, et käesoleva juhtumi puhul on turg väga muutlik. |
| --- | --- |

(155)

Oksaalhappe juhtumi (18) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa vaatamata sellele, et mõningad näitajad osutasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud positiivsele arengule; käesoleval juhul kasvas liidu tootmisharu turuosa aga peaaegu 2007. aasta tasemeni (19). Lisaks ei ilmne oksaalhappe juhtumist asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja kahjunäitajate suundumuste vahelise korrelatsiooni puudumist aastate lõikes, mis käesolevat juhtumit iseloomustab. Ka kasumlikkuse suundumused on erinevad. Käesoleval juhul kõigub kasumlikkus märkimisväärselt. Viimaks märgitakse, et käesoleva juhtumi puhul on turg väga muutlik.

| (156) | Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste juhtumi (20) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa igal aastal, kokku 12 protsendipunkti (21). Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa aastate lõikes pidevalt, kokku 12,4 protsendipunkti (22). Käesoleva juhtumi puhul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa kuni 2009. aastani, kahanedes seejärel 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu turuosa juba 2008. aastal ning jõudis seejärel tagasi peaaegu 2007. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(156)

Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste juhtumi (20) puhul kahanes liidu tootmisharu turuosa igal aastal, kokku 12 protsendipunkti (21). Samal ajal kasvas Hiina impordi turuosa aastate lõikes pidevalt, kokku 12,4 protsendipunkti (22). Käesoleva juhtumi puhul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa kuni 2009. aastani, kahanedes seejärel 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Samal ajal kahanes liidu tootmisharu turuosa juba 2008. aastal ning jõudis seejärel tagasi peaaegu 2007. aasta tasemele.

| (157) | Klaaskiudude juhtumi (23) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa aasta-aastalt pidevalt, kokku 6,3 protsendipunkti (24). |
| --- | --- |

(157)

Klaaskiudude juhtumi (23) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa aasta-aastalt pidevalt, kokku 6,3 protsendipunkti (24).

| (158) | Keraamiliste plaatide juhtumi (25) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa stabiilselt (26). Lisaks oli varude olukord täiesti teistsugune. Keraamiliste plaatide juhtumi puhul oli varude suurenemine selge kahjunäitaja (27). Viimaks nähtus keraamiliste plaatide juhtumi uurimisest, et hoolimata ehitussektori taastumisest halvenesid liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt (28). |
| --- | --- |

(158)

Keraamiliste plaatide juhtumi (25) puhul kasvas dumpinguhinnaga impordi turuosa stabiilselt (26). Lisaks oli varude olukord täiesti teistsugune. Keraamiliste plaatide juhtumi puhul oli varude suurenemine selge kahjunäitaja (27). Viimaks nähtus keraamiliste plaatide juhtumi uurimisest, et hoolimata ehitussektori taastumisest halvenesid liidu tootmisharu näitajad jätkuvalt (28).

| (159) | Ning rasvalkoholi juhtumi (29) puhul erines kahjunäitajate suundumus 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal käesolevast juhtumist (nt vähenes tööhõive) (30) ning dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (31). |
| --- | --- |

(159)

Ning rasvalkoholi juhtumi (29) puhul erines kahjunäitajate suundumus 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal käesolevast juhtumist (nt vähenes tööhõive) (30) ning dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (31).

| (160) | Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(160)

Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.

ii)   Sojaoaturu muutlik laad

| (161) | Nagu eespool näidatud, kõigub liidu tootmisharu kasumlikkus väga palju, mis osutab turu muutlikule laadile. |
| --- | --- |

(161)

Nagu eespool näidatud, kõigub liidu tootmisharu kasumlikkus väga palju, mis osutab turu muutlikule laadile.

| (162) | Muutlikkus on tihedalt seotud tooraineturu kõikumistega. Peamise tooraine – sojaubade – hetketurgu iseloomustavad tavaliselt märkimisväärsed kõikumised kuude ja aastate lõikes (32), samas on lõpptoote – teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete – hinnad reeglina üsna stabiilsed (põhinedes pikemaajalistel lepingutel). Sellepärast sõltub uurimisaluse toote kasumlikkuse tase väga suurel määral sojaoaturul valitsevast olukorrast. |
| --- | --- |

(162)

Muutlikkus on tihedalt seotud tooraineturu kõikumistega. Peamise tooraine – sojaubade – hetketurgu iseloomustavad tavaliselt märkimisväärsed kõikumised kuude ja aastate lõikes (32), samas on lõpptoote – teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete – hinnad reeglina üsna stabiilsed (põhinedes pikemaajalistel lepingutel). Sellepärast sõltub uurimisaluse toote kasumlikkuse tase väga suurel määral sojaoaturul valitsevast olukorrast.

| (163) | Sellega seoses märgitakse, et 2008. aastal leidis tõepoolest aset märkimisväärne sojaubade hinnatõus, mis mõjutas oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda. Ka kaebuse esitaja nõustus sellega, et sojaubade järsul hinnatõusul oli oma osa tema viletsa olukorra tekkimises 2008. aastal. |
| --- | --- |

(163)

Sellega seoses märgitakse, et 2008. aastal leidis tõepoolest aset märkimisväärne sojaubade hinnatõus, mis mõjutas oluliselt liidu tootmisharu kasumlikkust ja üldist olukorda. Ka kaebuse esitaja nõustus sellega, et sojaubade järsul hinnatõusul oli oma osa tema viletsa olukorra tekkimises 2008. aastal.

| (164) | Eeltoodust lähtuvalt on ilmne, et sojaoaturu muutlik laad oli liidu tootmisharule tekkinud kahju üks põhilisi põhjusi. |
| --- | --- |

(164)

Eeltoodust lähtuvalt on ilmne, et sojaoaturu muutlik laad oli liidu tootmisharule tekkinud kahju üks põhilisi põhjusi.

| (165) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et sojaubade hinna kõikumine ei saanud põhjuslikku seost katkestada ning oli asjakohane vaid 2008. aasta kahjumiga seoses. Ühtegi põhjendatud tõendit väite kinnituseks aga ei esitatud. |
| --- | --- |

(165)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis kaebuse esitaja, et sojaubade hinna kõikumine ei saanud põhjuslikku seost katkestada ning oli asjakohane vaid 2008. aasta kahjumiga seoses. Ühtegi põhjendatud tõendit väite kinnituseks aga ei esitatud.

| (166) | Märgitakse, et sojaubade järsud hinnatõusud langevad kokku liidu tootmisharu kehvade finantstulemustega, ning lähtudes sellest, et sojaubade kõrged hinnad arvati olevat 2008. aasta kahjumi peamine põhjus, puudub eriline põhjus, miks peaks 2010. aasta kahjumit (mis langes kokku sojaubade hindade järsu tõusuga) käsitlema kuidagi teisiti. |
| --- | --- |

(166)

Märgitakse, et sojaubade järsud hinnatõusud langevad kokku liidu tootmisharu kehvade finantstulemustega, ning lähtudes sellest, et sojaubade kõrged hinnad arvati olevat 2008. aasta kahjumi peamine põhjus, puudub eriline põhjus, miks peaks 2010. aasta kahjumit (mis langes kokku sojaubade hindade järsu tõusuga) käsitlema kuidagi teisiti.

| (167) | Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(167)

Järelikult tuleb kaebuse esitaja väide tagasi lükata.

4.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (168) | Liidu tootmisharule põhjustasid suurt kahju muud tegurid, eelkõige nõudluse langus (mis arvatavasti tulenes osaliselt ka 2008.–2009. aasta majanduskriisist) ja peamise tooraine turu muutlik laad. |
| --- | --- |

(168)

Liidu tootmisharule põhjustasid suurt kahju muud tegurid, eelkõige nõudluse langus (mis arvatavasti tulenes osaliselt ka 2008.–2009. aasta majanduskriisist) ja peamise tooraine turu muutlik laad.

| (169) | Seetõttu ei saa isegi juhul, kui oletada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, teha järeldust, nagu oleks kahju tekkinud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, sest muud nimetatud tegurid katkestavad põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(169)

Seetõttu ei saa isegi juhul, kui oletada, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, teha järeldust, nagu oleks kahju tekkinud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu, sest muud nimetatud tegurid katkestavad põhjusliku seose.

F.   LIIDU HUVID

| (170) | Lähtuvalt eelnevatest järeldusest, mille kohaselt liidu tootmisharu ei ole kannatanud olulisena määratletud kahju ning muud tegurid katkestavad põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kõnealuse kahju vahel, ei ole liidu huvide uurimine vajalik. |
| --- | --- |

(170)

Lähtuvalt eelnevatest järeldusest, mille kohaselt liidu tootmisharu ei ole kannatanud olulisena määratletud kahju ning muud tegurid katkestavad põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kõnealuse kahju vahel, ei ole liidu huvide uurimine vajalik.

G.   MENETLUSE LÕPETAMINE

| (171) | Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju ja et puudub põhjuslik seos, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ilma algmääruse artikli 9 alusel meetmeid kehtestamata. |
| --- | --- |

(171)

Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole kandnud olulist kahju ja et puudub põhjuslik seos, otsustati, et menetlus tuleb lõpetada ilma algmääruse artikli 9 alusel meetmeid kehtestamata.

| (172) | Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. Esitatud märkusi võeti arvesse, kuid eespool esitatud järeldusi need ei muutnud, |
| --- | --- |

(172)

Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest tulemustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. Esitatud märkusi võeti arvesse, kuid eespool esitatud järeldusi need ei muutnud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kontsentreeritud sojavalgutoodete importi käsitlev dumpinguvastane menetlus lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. juuni 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 121, 19.4.2011, lk 71.

2

(3)  Vaatamata sellele, et kaebuse esitaja on Hiina eksportivate tootjate rühmaga seotud, käsitatakse teda siiski liidu tootjana, eriti kuna olemasolevatest tõenditest ilmneb, et kõnealuse seotud rühma eksport ELi on väga vähene.

3

(4)  Teadmiseks märgitakse, et taotleja B on kaebuse esitajaga seotud.

4

(5)  WTO, apellatsioonikogu aruanne, 15. juuli 2011, WT/DS397/AB/R, Euroopa ühendused – lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide suhtes.

5

(6)  Vt eespool nimetatud apellatsioonikogu 15. juuli 2011. aasta aruande põhjendust 319.

6

(7)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 4.

7

(8)  EÜT L 118, 19.5.2000, lk 6.

8

(9)  ELT L 209, 17.8.2011, lk 24.

9

(10)  ELT L 323, 10.12.2009, lk 48.

10

(11)  Täpsemalt viitab kaebuse esitaja menetlustele, mis käsitlesid Indiast ja Hiinast pärit oksaalhapet (ELT L 275, 20.10.2011, lk 1) ning Hiinast pärit sidrunhapet (ELT L 143, 3.6.2008, lk 13).

11

Indiast ja Hiinast pärit oksaalhapet

Hiinast pärit sidrunhapet

(12)  Kaebuse esitaja viitab vaekogu lõpparuandele vaidluses WT/DS331/R Mehhiko – Guatemalast pärit terastorude suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud.

12

(13)  ELT L 106, 18.4.2012, lk 1.

13

(14)  Vt komisjoni määrust (EL) nr 1043/2011, millega kehtestatakse ajutine tollimaks (ELT L 275, 20.10.2011, lk 1), põhjendus 77.

14

(15)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 1.

15

(16)  Vt komisjoni määrust (EÜ) nr 488/2008, millega kehtestatakse ajutine tollimaks (ELT L 143, 3.6.2008, lk 13), vastavalt põhjendused 68 ja 72.

16

(17)  Hõreda koega klaaskiust kangad Hiinast (ELT L 43, 17.2.2011, lk 9); Indiast ja Hiinast pärit oksaalhape (ELT L 275, 20.10.2011, lk 1); klaaskiud Hiinast (ELT L 67, 15.3.2011, lk 1) ja keraamilised plaadid Hiinast (ELT L 70, 17.3.2011, lk 5).

17

(18)  ELT L 275, 20.10.2011, lk 1.

18

(19)  Samas, põhjendus 75.

19

(20)  ELT L 43, 17.2.2011, lk 9.

20

(21)  Samas, põhjendus 75.

21

(22)  Samas, põhjendus 66.

22

(23)  ELT L 67, 15.3.2011, lk 1.

23

(24)  Samas, põhjendus 64.

24

(25)  ELT L 70, 17.3.2011, lk 5.

25

(26)  Samas, põhjendus 73.

26

(27)  Samas, põhjendused 93–95 ja 125.

27

(28)  Samas, põhjendus 124.

28

(29)  ELT L 122, 11.5.2011, lk 47.

29

(30)  Samas, põhjendus 85.

30

(31)  Samas, põhjendus 70.

31

(32)  Üldsusele kättesaadavast teabest (vt näiteks http://www.indexmundi.com) ilmneb, et sojaubade hind võib kuude lõikes kõikuda lausa +/– 15 %.

32

---

Parandused

| 28.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/55

---

Nõukogu 3. mai 2012. aasta määruse (EL) nr 377/2012 (mis käsitleb teatavate Guinea-Bissau Vabariigi rahu, julgeolekut või stabiilsust ohustavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 119, 4. mai 2012
  )

Leheküljel 3 artikli 8 lõikes 1

asendatakse

„1.   Ilma et see piiraks aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevaid kohaldatavaid eeskirju, peavad I lisas loetletud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

| a) | esitama ...” |
| --- | --- |

a)

esitama ...”

järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevaid kohaldatavaid eeskirju, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

| a) | esitama ...”. |
| --- | --- |

a)

esitama ...”.

---