# Europos Sąjungos L 168/2012

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2012.168.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 168 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 55 tomas2012m. birželio 28d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2012.168.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 168

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

55 tomas2012m. birželio 28d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2012/341/ES |
| | * | 2012 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE Jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) pakeitimo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 558/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš, inter alia, Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės | 3 |
| | * | 2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 559/2012, kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra | 6 |
| | * | 2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 560/2012, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūra | 14 |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 561/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012, kuriuo dėl avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje nustatomi specialūs Japonijos kilmės arba iš jos išsiųstų pašarų ir maisto produktų importo reikalavimai (
  1
  ) | 17 |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 562/2012, kuriuo dėl konkrečių maisto fermentų rizikos vertinimui reikalingų duomenų iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 234/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 563/2012, kuriuo dėl ES etaloninių laboratorijų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 564/2012, kuriuo nustatomos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009 | 26 |
| | | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 565/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 35 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2012/342/ES |
| | * | 2012 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys | 37 |
| | | 2012/343/ES |
| | * | 2012 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo | 38 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2012/341/ES

*

2012 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE Jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) pakeitimo

1

REGLAMENTAI

*

2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 558/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš, inter alia, Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės

inter alia

inter alia

3

*

2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 559/2012, kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra

inter alia

6

*

2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 560/2012, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūra

14

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 561/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012, kuriuo dėl avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje nustatomi specialūs Japonijos kilmės arba iš jos išsiųstų pašarų ir maisto produktų importo reikalavimai (
  1
  )

1

17

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 562/2012, kuriuo dėl konkrečių maisto fermentų rizikos vertinimui reikalingų duomenų iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 234/2011 (
  1
  )

1

21

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 563/2012, kuriuo dėl ES etaloninių laboratorijų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas (
  1
  )

1

24

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 564/2012, kuriuo nustatomos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009

26

2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 565/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

35

SPRENDIMAI

2012/342/ES

*

2012 m. birželio 22 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys

37

2012/343/ES

*

2012 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo

38

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2012 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2012 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, subjektams ir organizacijoms, keliančioms grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Bisau Gvinėjos Respublikoje, klaidų ištaisymas (OL L 119, 2012 5 4) | 55 |

Klaidų ištaisymas

*

2012 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2012 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, subjektams ir organizacijoms, keliančioms grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Bisau Gvinėjos Respublikoje, klaidų ištaisymas (OL L 119, 2012 5 4)

(OL L 119, 2012 5 4)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 25 d.

dėl Europos Sąjungos pozicijos EEE Jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) pakeitimo

(2012/341/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos (1), ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos ekonominės erdvės susitarimo (2) (toliau – EEE susitarimas) XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. liepos 19 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2011 (3), kuriuo į EEE susitarimą įtrauktas 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (4); |
| --- | --- |

(1)

Europos ekonominės erdvės susitarimo (2) (toliau – EEE susitarimas) XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. liepos 19 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2011 (3), kuriuo į EEE susitarimą įtrauktas 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (4);

| (2) | į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto įtraukus Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008, ta pati tvarka taip pat taikytina Sąjungai ir Šveicarijai – Šveicarijos ir Bendrijos oro vežėjams (5); |
| --- | --- |

(2)

į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl oro transporto įtraukus Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008, ta pati tvarka taip pat taikytina Sąjungai ir Šveicarijai – Šveicarijos ir Bendrijos oro vežėjams (5);

| (3) | į Konvenciją, kuria įsteigta Europos laisvosios prekybos asociacija (Vaduco konvencija) (6), įtraukus Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008, ta pati tvarka taikytina Šveicarijai ir EEE ELPA valstybėms – Šveicarijos ir EEE ELPA oro vežėjams; |
| --- | --- |

(3)

į Konvenciją, kuria įsteigta Europos laisvosios prekybos asociacija (Vaduco konvencija) (6), įtraukus Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008, ta pati tvarka taikytina Šveicarijai ir EEE ELPA valstybėms – Šveicarijos ir EEE ELPA oro vežėjams;

| (4) | EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant suteikti Šveicarijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Sąjungos valstybės narės į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į ES valstybę narę; |
| --- | --- |

(4)

EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant suteikti Šveicarijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Sąjungos valstybės narės į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į ES valstybę narę;

| (5) | Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu, |
| --- | --- |

(5)

Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EEE jungtiniame komitete dėl pasiūlyto EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) pakeitimo, grindžiama EEE jungtinio komiteto projekto sprendimu, pridedamu prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

1

(2)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

2

(3)  OL L 262, 2011 10 6, p. 62.

3

(4)  OL L 293, 2008 10 31, p. 3.

4

(5)  2010 m. balandžio 7 d. Bendrijos ir Šveicarijos oro transporto jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2010 (OL L 106, 2010 4 28, p. 20).

5

(6)  2012 m. kovo 22 d. ELPA tarybos sprendimas Nr. 1/2012.

6

---

PROJEKTAS

EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2012

... m. ... ... d.

kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į EEE susitarimo 98 straipsnį,

kadangi:

| (1) | EEE susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas ... m. ... ... d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. ... (1). |
| --- | --- |

(1)

EEE susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas ... m. ... ... d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. ... (1).

| (2) | EEE susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. liepos 19 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2011 (2), kuriuo į EEE susitarimą įtraukiamas 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (3); |
| --- | --- |

(2)

EEE susitarimo XIII priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. liepos 19 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 90/2011 (2), kuriuo į EEE susitarimą įtraukiamas 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių (3);

| (3) | Susitariančiosios Šalys siekia užtikrinti, kad EEE ELPA oro vežėjai turėtų teisę teikti oro susisekimo paslaugas iš Sąjungos valstybių narių į Šveicariją ir iš Šveicarijos į Sąjungos valstybes nares; |
| --- | --- |

(3)

Susitariančiosios Šalys siekia užtikrinti, kad EEE ELPA oro vežėjai turėtų teisę teikti oro susisekimo paslaugas iš Sąjungos valstybių narių į Šveicariją ir iš Šveicarijos į Sąjungos valstybes nares;

| (4) | Susitariančiosios Šalys siekia užtikrinti, kad Bendrijos oro vežėjai turėtų teisę teikti oro susisekimo paslaugas iš EEE ELPA valstybės į Šveicariją ir iš Šveicarijos į EEE ELPA valstybę; |
| --- | --- |

(4)

Susitariančiosios Šalys siekia užtikrinti, kad Bendrijos oro vežėjai turėtų teisę teikti oro susisekimo paslaugas iš EEE ELPA valstybės į Šveicariją ir iš Šveicarijos į EEE ELPA valstybę;

| (5) | dėl to EEE jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į abipusiškumo sąlygą, turi suteikti Šveicarijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Sąjungos valstybių narių į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Sąjungos valstybes nares; |
| --- | --- |

(5)

dėl to EEE jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į abipusiškumo sąlygą, turi suteikti Šveicarijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Sąjungos valstybių narių į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Sąjungos valstybes nares;

| (6) | todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE susitarimo XIII priedo 64a punktas (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1008/2008) iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Esama b adaptacija pažymima kaip c adaptacija. |
| --- | --- |

1.

Esama b adaptacija pažymima kaip c adaptacija.

| 2. | Po a adaptacijos įterpiama ši adaptacija:






  „b) | 15 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „6.   Šveicarijos oro vežėjai turi teisę tokiomis pačiomis sąlygomis kaip Bendrijos ir EEE ELPA oro vežėjai teikti oro susisiekimo paslaugas iš Europos Sąjungos valstybių narių į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Europos Sąjungos valstybes nares. Tai daroma su sąlyga, kad Bendrija ir Šveicarija suteiks EEE ELPA oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Europos Sąjungos valstybės narės į Šveicariją ir iš Šveicarijos į Bendrijos valstybę narę ir kad Šveicarija ir EEE ELPA valstybės suteiks Bendrijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Šveicarijos į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Šveicariją.
  Ši tvarka turi viršenybę visų apribojimų, nustatytų esamais ir Bendriją, ir EEE ELPA valstybes susaistančiais dvišaliais arba daugiašaliais susitarimais, atžvilgiu.““ |
| --- | --- | --- |

2.

Po a adaptacijos įterpiama ši adaptacija:

„b)

15 straipsnis papildomas šia dalimi:

„6.   Šveicarijos oro vežėjai turi teisę tokiomis pačiomis sąlygomis kaip Bendrijos ir EEE ELPA oro vežėjai teikti oro susisiekimo paslaugas iš Europos Sąjungos valstybių narių į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Europos Sąjungos valstybes nares. Tai daroma su sąlyga, kad Bendrija ir Šveicarija suteiks EEE ELPA oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Europos Sąjungos valstybės narės į Šveicariją ir iš Šveicarijos į Bendrijos valstybę narę ir kad Šveicarija ir EEE ELPA valstybės suteiks Bendrijos oro vežėjams teisę teikti oro susisiekimo paslaugas iš Šveicarijos į EEE ELPA valstybę ir iš EEE ELPA valstybės į Šveicariją.

Ši tvarka turi viršenybę visų apribojimų, nustatytų esamais ir Bendriją, ir EEE ELPA valstybes susaistančiais dvišaliais arba daugiašaliais susitarimais, atžvilgiu.““

2 straipsnis

Sprendimas įsigalioja ..., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (4) arba ES ir Šveicarijos susitarimo, kuriuo EEE ELPA oro vežėjams suteikiama teisė teikti oro susisiekimo paslaugas iš Europos Sąjungos valstybių narių į Šveicariją ir iš Šveicarijos į Europos Sąjungos valstybes nares, įsigaliojimo dieną, arba EEE ELPA valstybių ir Šveicarijos susitarimo, kuriuo Bendrijos oro vežėjams suteikiama teisė teikti oro susisiekimo paslaugas iš Šveicarijos į EEE ELPA valstybes ir iš EEE ELPA valstybių į Šveicariją, iš šių datų pasirenkama vėlesnė.

3 straipsnis

EEE jungtinio komiteto pirmininkas praneša Šveicarijai apie šio sprendimo priėmimą ir, jeigu buvo gauta, apie EEE jungtinio komiteto gautą paskutinį pranešimą pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje

EEE jungtinio komiteto

Pirmininkas

EEE jungtinio komiteto sekretoriai

---

(1)  O L L ...

1

(2)  OL L 262, 2011 10 6, p. 62.

2

(3)  OL L 293, 2008 10 31, p. 3.

3

(4)  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

4

---

REGLAMENTAI

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/3

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 558/2012

2012 m. birželio 26 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 102/2012, kuriuo importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš, inter alia, Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvio matmuo didesnis kaip 3 mm (toliau – tam tikri plieniniai lynai ir kabeliai arba nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau – pirminės priemonės). Šiam importuojamam produktui nustatyta priemonė buvo 60,4 % muito, taikomo produkto CIF kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lynus, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvio matmuo didesnis kaip 3 mm (toliau – tam tikri plieniniai lynai ir kabeliai arba nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau – pirminės priemonės). Šiam importuojamam produktui nustatyta priemonė buvo 60,4 % muito, taikomo produkto CIF kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma.

| (2) | Gavusi ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto pateiktą prašymą, 2009 m. rugpjūčio 12 d. Komisija inicijavo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį. Tyrimas buvo baigtas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 400/2010 (3), kuriuo Taryba išplėtė galutinio antidempingo muito, nustatyto tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, taikymą importuojamam tam pačiam iš Korėjos Respublikos siunčiamam produktui (toliau – išplėstosios priemonės). Tuo pačiu reglamentu importuojamam nagrinėjamam produktui, siunčiamam iš konkrečiai nurodytų tam tikrų Korėjos bendrovių, nebuvo taikomos šios priemonės, nes nebuvo nustatyta, kad minėtos bendrovės vengė priemonių. Be to, nors kai kurios minėtos Korėjos bendrovės buvo susijusios su KLR bendrovėmis, kurioms taikomos pirminės priemonės, nebuvo jokių įrodymų, kad toks ryšys buvo sukurtas ar juo buvo naudojamasi siekiant išvengti nustatytų priemonių, taikomų importuojamam KLR kilmės produktui (4). |
| --- | --- |

(2)

Gavusi ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto pateiktą prašymą, 2009 m. rugpjūčio 12 d. Komisija inicijavo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį. Tyrimas buvo baigtas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 400/2010 (3), kuriuo Taryba išplėtė galutinio antidempingo muito, nustatyto tam tikriems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, taikymą importuojamam tam pačiam iš Korėjos Respublikos siunčiamam produktui (toliau – išplėstosios priemonės). Tuo pačiu reglamentu importuojamam nagrinėjamam produktui, siunčiamam iš konkrečiai nurodytų tam tikrų Korėjos bendrovių, nebuvo taikomos šios priemonės, nes nebuvo nustatyta, kad minėtos bendrovės vengė priemonių. Be to, nors kai kurios minėtos Korėjos bendrovės buvo susijusios su KLR bendrovėmis, kurioms taikomos pirminės priemonės, nebuvo jokių įrodymų, kad toks ryšys buvo sukurtas ar juo buvo naudojamasi siekiant išvengti nustatytų priemonių, taikomų importuojamam KLR kilmės produktui (4).

| (3) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 (5) Taryba nusprendė toliau taikyti minėtas priemones. |
| --- | --- |

(3)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 (5) Taryba nusprendė toliau taikyti minėtas priemones.

B.   PERŽIŪROS INICIJAVIMAS

| (4) | Reglamentu (ES) Nr. 969/2011 (6) Komisija pradėjo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010 peržiūrą, siekdama nustatyti galimybę atleisti nuo šių priemonių vieną Korėjos eksportuotoją Seil Wire & Cable (toliau – pareiškėjas), panaikino antidempingo muitą pareiškėjo importuojamam produktui ir nustatė privalomą pareiškėjo importuojamo produkto registraciją. |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (ES) Nr. 969/2011 (6) Komisija pradėjo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010 peržiūrą, siekdama nustatyti galimybę atleisti nuo šių priemonių vieną Korėjos eksportuotoją Seil Wire & Cable (toliau – pareiškėjas), panaikino antidempingo muitą pareiškėjo importuojamam produktui ir nustatė privalomą pareiškėjo importuojamo produkto registraciją.

| (5) | Peržiūra buvo pradėta, nes Komisija manė, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių pareiškėjo argumentus, kad jis yra naujasis eksportuojantis gamintojas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį ir kad jis galėtų atitikti kriterijus, pagal kuriuos jis gali būti atleistas nuo išplėstųjų priemonių, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(5)

Peržiūra buvo pradėta, nes Komisija manė, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių pareiškėjo argumentus, kad jis yra naujasis eksportuojantis gamintojas pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį ir kad jis galėtų atitikti kriterijus, pagal kuriuos jis gali būti atleistas nuo išplėstųjų priemonių, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje.

| (6) | Siekiant nustatyti, ar pareiškėjas atitinka kriterijus, pagal kuriuos jis būtų atleistas nuo išplėstųjų priemonių, kaip nustatyta Komisijos reglamento (ES) Nr. 969/2011 5–7 konstatuojamosiose dalyse, buvo atliktas tyrimas, tikrinant, ar pareiškėjas:






  i) | per tiriamąjį laikotarpį, kuriuo remiantis išplėstas priemonių taikymas, t. y. nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d., neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Europos Sąjungą; |
| --- | --- | --- |

(6)

Siekiant nustatyti, ar pareiškėjas atitinka kriterijus, pagal kuriuos jis būtų atleistas nuo išplėstųjų priemonių, kaip nustatyta Komisijos reglamento (ES) Nr. 969/2011 5–7 konstatuojamosiose dalyse, buvo atliktas tyrimas, tikrinant, ar pareiškėjas:

i)

per tiriamąjį laikotarpį, kuriuo remiantis išplėstas priemonių taikymas, t. y. nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d., neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Europos Sąjungą;

| ii) | nevengė priemonių, taikomų tam tikriems KLR kilmės plieniniams lynams ir kabeliams; ir |
| --- | --- |

ii)

nevengė priemonių, taikomų tam tikriems KLR kilmės plieniniams lynams ir kabeliams; ir

| iii) | nagrinėjamąjį produktą pradėjo eksportuoti į Europos Sąjungą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis išplėstas priemonių taikymas. |
| --- | --- |

iii)

nagrinėjamąjį produktą pradėjo eksportuoti į Europos Sąjungą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis išplėstas priemonių taikymas.

| (7) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant nustatyti, ar tenkinami pirmiau nurodyti kriterijai. Remiantis šia procedūra buvo atliktas patikrinimas pareiškėjo patalpose. |
| --- | --- |

(7)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant nustatyti, ar tenkinami pirmiau nurodyti kriterijai. Remiantis šia procedūra buvo atliktas patikrinimas pareiškėjo patalpose.

C.   NUSTATYTI FAKTAI

| (8) | Pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų, kad atitinka visus tris 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus. Iš tikrųjų pareiškėjas galėjo įrodyti, kad jis: i) neeksportavo į Sąjungą nagrinėjamojo produkto 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiu, ii) nevengė priemonių, taikomų tam tikriems KLR kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, ir iii) nagrinėjamąjį produktą pradėjo eksportuoti į Europos Sąjungą po 2009 m. birželio 30 d. Todėl minėtai bendrovei turėtų būti taikoma išimtis. |
| --- | --- |

(8)

Pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų, kad atitinka visus tris 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus. Iš tikrųjų pareiškėjas galėjo įrodyti, kad jis: i) neeksportavo į Sąjungą nagrinėjamojo produkto 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpiu, ii) nevengė priemonių, taikomų tam tikriems KLR kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, ir iii) nagrinėjamąjį produktą pradėjo eksportuoti į Europos Sąjungą po 2009 m. birželio 30 d. Todėl minėtai bendrovei turėtų būti taikoma išimtis.

D.   BENDROVIŲ, ATLEISTŲ NUO IŠPLĖSTŲJŲ PRIEMONIŲ, SĄRAŠO PAKEITIMAS

| (9) | Atsižvelgiant į 8 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus atlikus tyrimą nustatytus faktus, daroma išvada, kad bendrovė Seil Wire & Cable turėtų būti įtraukta į sąrašą bendrovių, kurios atleistos nuo Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatyto galutinio antidempingo muito, kurio taikymas išplėstas tam tikriems importuojamiems iš Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams. Todėl Seil Wire & Cable turėtų būti įtraukta į atskirai nurodytų bendrovių sąrašą, pateiktą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 102/2012 1 straipsnio 4 dalyje. Kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010 1 straipsnio 2 dalyje, atleidimas nuo priemonių taikomas, jei valstybių narių muitinės įstaigoms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti to reglamento priede nustatytus reikalavimus. Tokios sąskaitos faktūros nepateikus, turėtų būti toliau taikomas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į 8 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus atlikus tyrimą nustatytus faktus, daroma išvada, kad bendrovė Seil Wire & Cable turėtų būti įtraukta į sąrašą bendrovių, kurios atleistos nuo Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 102/2012 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatyto galutinio antidempingo muito, kurio taikymas išplėstas tam tikriems importuojamiems iš Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams. Todėl Seil Wire & Cable turėtų būti įtraukta į atskirai nurodytų bendrovių sąrašą, pateiktą Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 102/2012 1 straipsnio 4 dalyje. Kaip nustatyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010 1 straipsnio 2 dalyje, atleidimas nuo priemonių taikomas, jei valstybių narių muitinės įstaigoms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti to reglamento priede nustatytus reikalavimus. Tokios sąskaitos faktūros nepateikus, turėtų būti toliau taikomas antidempingo muitas.

| (10) | Pareiškėjui ir Sąjungos pramonės bendrovėms buvo pranešta apie atlikus tyrimą nustatytus faktus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Į šias pastabas buvo atsižvelgta, kai tinkama, |
| --- | --- |

(10)

Pareiškėjui ir Sąjungos pramonės bendrovėms buvo pranešta apie atlikus tyrimą nustatytus faktus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Į šias pastabas buvo atsižvelgta, kai tinkama,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 102/2012 1 straipsnio 4 dalies lentelė pakeičiama šia lentele:

| „Šalis | Bendrovė | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Korėjos Respublika | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969“ |

„Šalis

Bendrovė

Papildomas TARIC kodas

Korėjos Respublika

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969“

2 straipsnis

Šiuo reglamentu muitinės įstaigoms nurodoma nutraukti importuojamo produkto registraciją, nustatytą pagal Reglamento (ES) Nr. 969/2011 3 straipsnį. Antidempingo muitas už registruotą importuojamą produktą nerenkamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 299, 2005 11 16, p. 1.

2

(3)  OL L 117, 2010 5 11, p. 1.

3

(4)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 400/2010 80 konstatuojamąją dalį.

4

(5)  OL L 36, 2012 2 9, p. 1.

5

(6)  OL L 254, 2011 9 30, p. 7.

6

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/6

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 559/2012

2012 m. birželio 26 d.

kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 ir 24 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET). Greitesnės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados yra išdėstyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1645/2005 (3). Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (4) nustatė galutinį kompensacinį muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinei tarpinei peržiūrai (toliau – paskutinysis peržiūros tyrimas) kompensacinės priemonės buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5). Šios kompensacinės priemonės – tai specifiniai muitai. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 0–106,5 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET). Greitesnės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados yra išdėstyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1645/2005 (3). Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (4) nustatė galutinį kompensacinį muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinei tarpinei peržiūrai (toliau – paskutinysis peržiūros tyrimas) kompensacinės priemonės buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5). Šios kompensacinės priemonės – tai specifiniai muitai. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 0–106,5 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito norma.

| (2) | Pasikeitus vienos Indijos bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija pranešimu 2010/C 335/07 (6) padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomis bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Pasikeitus vienos Indijos bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija pranešimu 2010/C 335/07 (6) padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomis bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2.   Galiojančios antidempingo priemonės

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (7) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Po to buvo atlikta peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (8) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) 11 straipsnio 4 dalį dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd, o jos metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados išdėstyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1646/2005 (9). Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (10) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimą antidempingo priemonės buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008. Nustatytos priemonės buvo specifiniai antidempingo muitai, lygūs žalos pašalinimo lygiui. Muito norma konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams buvo 87,5–200,9 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 153,6 EUR/t muito norma (toliau – galiojančios antidempingo priemonės). |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (7) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Po to buvo atlikta peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (8) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) 11 straipsnio 4 dalį dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd, o jos metu nustatyti galutiniai faktai ir išvados išdėstyti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1646/2005 (9). Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (10) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimą antidempingo priemonės buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008. Nustatytos priemonės buvo specifiniai antidempingo muitai, lygūs žalos pašalinimo lygiui. Muito norma konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams buvo 87,5–200,9 EUR/t, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 153,6 EUR/t muito norma (toliau – galiojančios antidempingo priemonės).

| (4) | Pasikeitus vienos Indijos bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija pranešimu 2010/C 335/06 (11) padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomi bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Pasikeitus vienos Indijos bendrovės, South Asian Petrochem Ltd, pavadinimui Komisija pranešimu 2010/C 335/06 (11) padarė išvadą, kad nustatyti faktai dėl bendrovės South Asian Petrochem Ltd antisubsidijų turėtų būti taikomi bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Sprendimu 2005/697/EB (12) Komisija priėmė bendrovės South Asian Petrochem Ltd pasiūlytus įsipareigojimus dėl minimalios importo kainos, (toliau – įsipareigojimas). Pasikeitus pavadinimui Komisija Pranešimu 2010/C 335/05 (13) padarė išvadą, kad bendrovės South Asian Petrochem Ltd pasiūlytas įsipareigojimas turėtų būti taikomas bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Sprendimu 2005/697/EB (12) Komisija priėmė bendrovės South Asian Petrochem Ltd pasiūlytus įsipareigojimus dėl minimalios importo kainos, (toliau – įsipareigojimas). Pasikeitus pavadinimui Komisija Pranešimu 2010/C 335/05 (13) padarė išvadą, kad bendrovės South Asian Petrochem Ltd pasiūlytas įsipareigojimas turėtų būti taikomas bendrovei Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (6) | Indijos eksportuojantis PET gamintojas Dhunseri Petrochem & Tea Limited (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Prašyta tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas taip pat prašė atlikti dabartinių antidempingo priemonių peržiūrą. Antidempingo ir kompensaciniai muitai kitiems eksportuotojams taikomi importuojamiems pareiškėjo gaminamiems produktams, o pareiškėjo produktų pardavimui į Sąjungą taikomas įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(6)

Indijos eksportuojantis PET gamintojas Dhunseri Petrochem & Tea Limited (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Prašyta tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas taip pat prašė atlikti dabartinių antidempingo priemonių peržiūrą. Antidempingo ir kompensaciniai muitai kitiems eksportuotojams taikomi importuojamiems pareiškėjo gaminamiems produktams, o pareiškėjo produktų pardavimui į Sąjungą taikomas įsipareigojimas.

| (7) | Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti kompensuotino subsidijavimo daromą žalą nebėra būtina. Pareiškėjas visų pirma pateikė prima facie įrodymų, kad jam teikiamos subsidijos suma sumažėjo ir yra gerokai mažesnė nei šiuo metu jam taikoma muito norma. Bendras subsidijos dydis iš esmės veikiausiai sumažėjo dėl to, kad nustojo galioti jos į eksportą orientuotos bendrovės (EOB) statusas. EOB schema, kurios dydis buvo 13,5 %, sudarė didžiąją greitesnės peržiūros metu nustatytų 13,9 % subsidijų dalį. |
| --- | --- |

(7)

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti kompensuotino subsidijavimo daromą žalą nebėra būtina. Pareiškėjas visų pirma pateikė prima facie įrodymų, kad jam teikiamos subsidijos suma sumažėjo ir yra gerokai mažesnė nei šiuo metu jam taikoma muito norma. Bendras subsidijos dydis iš esmės veikiausiai sumažėjo dėl to, kad nustojo galioti jos į eksportą orientuotos bendrovės (EOB) statusas. EOB schema, kurios dydis buvo 13,5 %, sudarė didžiąją greitesnės peržiūros metu nustatytų 13,9 % subsidijų dalį.

| (8) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2011 m. balandžio 2 d. paskelbtu Pranešimu 2011/C 102/08 (14) pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros (toliau – dabartinė peržiūra) inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Atliekant peržiūrą nagrinėti tik su pareiškėju susiję subsidijavimo aspektai. |
| --- | --- |

(8)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2011 m. balandžio 2 d. paskelbtu Pranešimu 2011/C 102/08 (14) pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros (toliau – dabartinė peržiūra) inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Atliekant peržiūrą nagrinėti tik su pareiškėju susiję subsidijavimo aspektai.

1.4.   Su tyrimu susijusios šalys

| (9) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(9)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (10) | Viena suinteresuotoji šalis, pateikusi prašymą ją išklausyti, buvo išklausyta. |
| --- | --- |

(10)

Viena suinteresuotoji šalis, pateikusi prašymą ją išklausyti, buvo išklausyta.

| (11) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija pareiškėjui ir Indijos Vyriausybei nusiuntė klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymą. |
| --- | --- |

(11)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija pareiškėjui ir Indijos Vyriausybei nusiuntė klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymą.

| (12) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Kalkutoje, Indijoje, ir Indijos Vyriausybės patalpose Naujajame Delyje (Užsienio prekybos generalinio direktorato ir Prekybos ministerijos patalpose) ir Kalkutoje (Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamente). |
| --- | --- |

(12)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Kalkutoje, Indijoje, ir Indijos Vyriausybės patalpose Naujajame Delyje (Užsienio prekybos generalinio direktorato ir Prekybos ministerijos patalpose) ir Kalkutoje (Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamente).

1.5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (13) | Atliekant subsidijavimo tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.–2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(13)

Atliekant subsidijavimo tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d.–2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

1.6.   Gretutinis antidempingo tyrimas

| (14) | 2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/09 (15) Komisija paskelbė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. |
| --- | --- |

(14)

2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/09 (15) Komisija paskelbė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių antidempingo priemonių peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas.

| (15) | Atliekant gretutinį antidempingo tyrimą nustatyta, kad pasikeitimai nėra ilgalaikiai. Todėl peržiūros tyrimas baigtas nekeičiant galiojančių priemonių. |
| --- | --- |

(15)

Atliekant gretutinį antidempingo tyrimą nustatyta, kad pasikeitimai nėra ilgalaikiai. Todėl peržiūros tyrimas baigtas nekeičiant galiojančių priemonių.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (16) | Peržiūrimasis produktas – PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(16)

Peržiūrimasis produktas – PET, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2.2.   Panašus produktas

| (17) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indijoje gaminamas ir Sąjungai parduodamas nagrinėjamasis produktas bei Indijoje gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl padaryta išvada, kad vidaus ir eksporto rinkose parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

(17)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Indijoje gaminamas ir Sąjungai parduodamas nagrinėjamasis produktas bei Indijoje gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl padaryta išvada, kad vidaus ir eksporto rinkose parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

3.   TYRIMO REZULTATAI

3.1.   Subsidijavimas

| (18) | Remiantis Indijos Vyriausybės ir pareiškėjo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu: | Nacionalinės schemos:







  a) | Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Remiantis Indijos Vyriausybės ir pareiškėjo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios tariamai susijusios su subsidijų skyrimu:

Nacionalinės schemos:

a)

Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS);

| b) | Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema; |
| --- | --- |

b)

Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema;

| c) | Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS); |
| --- | --- |

c)

Gamybos priemonių schema eksportui skatinti (GPESS);

| d) | Tikslinių rinkų schema (TRS); |
| --- | --- |

d)

Tikslinių rinkų schema (TRS);

| e) | Eksporto kreditų schema (EKS); |
| --- | --- |

e)

Eksporto kreditų schema (EKS);

| f) | Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (toliau – APMS). |
| --- | --- |

f)

Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (toliau – APMS).

| | Regioninės schemos







  g) | Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS). |
| --- | --- | --- |

Regioninės schemos

g)

Vakarų Bengalijos paskatų schema (VBPS).

| (19) | Schemos, nurodytos 18 konstatuojamosios dalies a–d punktuose, yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du užsienio prekybos politikos dokumentai yra susiję su šio tyrimo PTL, t. y. Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentų Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(19)

Schemos, nurodytos 18 konstatuojamosios dalies a–d punktuose, yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du užsienio prekybos politikos dokumentai yra susiję su šio tyrimo PTL, t. y. Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. Pastarasis įsigaliojo 2009 m. rugpjūčio mėn. Be to, dokumentų Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato Procedūrų vadovo I tome (toliau – atitinkamai PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (20) | Schema, nurodyta e punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(20)

Schema, nurodyta e punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

| (21) | Schema, nurodyta f punkte, pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(21)

Schema, nurodyta f punkte, pagrįsta 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais yra iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (22) | Schemą, nurodytą g punkte, administruoja Vakarų Bengalijos Vyriausybė; ji sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 580-CI/H, kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I. |
| --- | --- |

(22)

Schemą, nurodytą g punkte, administruoja Vakarų Bengalijos Vyriausybė; ji sukurta 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešimu Nr. 580-CI/H, kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.

3.2.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

a)   Teisinis pagrindas

| (23) | Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(23)

Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4 skyriuje.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (24) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(24)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

| (25) | Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % FOB vertės, taikant 58 Indijos rupijų už kilogramą viršutinę vertės ribą. Todėl didžiausia lengvata yra 4,64 Indijos rupijos už kilogramą. |
| --- | --- |

(25)

Šia schema teisę pasinaudoti turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. Nagrinėjamojo produkto MSLS norma per dabartinio tyrimo PTL buvo 8 % FOB vertės, taikant 58 Indijos rupijų už kilogramą viršutinę vertės ribą. Todėl didžiausia lengvata yra 4,64 Indijos rupijos už kilogramą.

| (26) | Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Išdavus eksporto važtaraštį, eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(26)

Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto operaciją, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tai eksporto operacijai. Išdavus eksporto važtaraštį, eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito suteikimo. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos sudarymo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (27) | Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo. |
| --- | --- |

(27)

Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami muitams už vėliau neribotai importuojamas prekes, išskyrus gamybos priemones, mokėti. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo išdavimo.

| (28) | Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos). |
| --- | --- |

(28)

Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto sandorių, pateiktų po PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 4.47 dalyje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 9.3 dalyje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % lengvatos sumos).

| (29) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvados dėl MSLS

| (30) | MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(30)

MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

| (31) | Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(31)

Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (32) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte, kaip tvirtino pareiškėjas. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. |
| --- | --- |

(32)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte, kaip tvirtino pareiškėjas. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

e)   MSLS panaikinimas

| (33) | 2011 m. birželio 17 d. viešuoju pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009–2014 m. MSLS buvo paskutinį kartą pratęsta trimis mėnesiais iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą pranešta nebuvo, MSLS buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. m. Tai reiškia, kad po 2011 m. rugsėjo 30 d. pagal šią schemą pareiškėjui negali būti skiriamos jokios lengvatos. Todėl reikia patikrinti, ar, vadovaujantis 15 straipsnio 1 dalimi, šiai schemai reikėtų nustatyti priemones. |
| --- | --- |

(33)

2011 m. birželio 17 d. viešuoju pranešimu Nr. 54 (RE-2010)/2009–2014 m. MSLS buvo paskutinį kartą pratęsta trimis mėnesiais iki 2011 m. rugsėjo 30 d. Kadangi apie papildomą pratęsimą pranešta nebuvo, MSLS buvo faktiškai panaikinta nuo 2011 m. rugsėjo 30 d. m. Tai reiškia, kad po 2011 m. rugsėjo 30 d. pagal šią schemą pareiškėjui negali būti skiriamos jokios lengvatos. Todėl reikia patikrinti, ar, vadovaujantis 15 straipsnio 1 dalimi, šiai schemai reikėtų nustatyti priemones.

| (34) | Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pareiškėjas gavo panašias lengvatas pagal gretutinę sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą. PET sąlyginio apmokestinimo muitais norma buvo 5,5 % FOB vertės, kai didžiausia suma buvo 5,50 Indijos rupijų už kilogramą. Tačiau kadangi sąlyginio apmokestinimo muitais sistema per PTL nebuvo naudotasi, subsidijos sumos pagal šią schemą nebuvo įmanoma apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(34)

Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pareiškėjas gavo panašias lengvatas pagal gretutinę sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą. PET sąlyginio apmokestinimo muitais norma buvo 5,5 % FOB vertės, kai didžiausia suma buvo 5,50 Indijos rupijų už kilogramą. Tačiau kadangi sąlyginio apmokestinimo muitais sistema per PTL nebuvo naudotasi, subsidijos sumos pagal šią schemą nebuvo įmanoma apskaičiuoti.

| (35) | Pareiškėjas teigė, kad sąlyginio apmokestinimo muitais schema atitinka pagrindinio reglamento II priede, ypač to priedo I dalyje pateiktas „gaires dėl sąnaudų sunaudojimo gamybos procese“. Tačiau, kaip MSLS atveju, buvo nustatyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitais norma nustatoma neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. |
| --- | --- |

(35)

Pareiškėjas teigė, kad sąlyginio apmokestinimo muitais schema atitinka pagrindinio reglamento II priede, ypač to priedo I dalyje pateiktas „gaires dėl sąnaudų sunaudojimo gamybos procese“. Tačiau, kaip MSLS atveju, buvo nustatyta, kad sąlyginio apmokestinimo muitais norma nustatoma neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą.

f)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (36) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 punktu ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė atsisako muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte. |
| --- | --- |

(36)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 punktu ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų suma buvo skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė atsisako muitų, o tai yra finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte.

| (37) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už visus eksporto sandorius, atliktus pagal šią schemą per PTL, sumai.

| (38) | Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkto antrą pastraipą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(38)

Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš tokiu būdu nustatytų kreditų pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punkto antrą pastraipą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (39) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(39)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją suteikiant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (40) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 6,7 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 6,7 % subsidijų norma.

3.3.   Į eksportą orientuotų bendrovių (EOB)/Eksporto perdirbimo zonų (EPZ)/Specialiųjų ekonominių zonų (SEZ) schema

| (41) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas per PTL negavo lengvatų pagal EOB/EPZ/SEZ schemas. Todėl šių schemų nereikėjo toliau nagrinėti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(41)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas per PTL negavo lengvatų pagal EOB/EPZ/SEZ schemas. Todėl šių schemų nereikėjo toliau nagrinėti šiame tyrime.

3.4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (toliau – GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (42) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(42)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 5 skyriuje.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (43) | Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(43)

Teisę naudotis šia schema turi eksportuojantys gamintojai, taip pat su gamintojais susiję eksportuojantys prekiautojai ir paslaugų teikėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (44) | Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis. |
| --- | --- |

(44)

Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos, bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % normos muitą, tačiau tokiu atveju eksporto įsipareigojimui įvykdyti skiriamas trumpesnis laikotarpis.

| (45) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų sudedamųjų dalių, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(45)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų sudedamųjų dalių, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

| (46) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(46)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvada dėl GPESS

| (47) | GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 punkte. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą. |
| --- | --- |

(47)

GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 punkte. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai padidina bendrovės likvidumą.

| (48) | Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Pareiškėjas teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Todėl jos neturėtų būti laikomos individualiomis subsidijomis ir neturėtų būti kompensuojamos. Tačiau šis teiginys turi būti atmestas. Reikia pabrėžti, kad pati subsidija priklausė nuo to, ar bus vykdomas eksportas, t. y. ji nebūtų suteikta, jei bendrovė nebūtų prisiėmusi įsipareigojimo eksportuoti. |
| --- | --- |

(48)

Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. Pareiškėjas teigė, kad nebereikėtų laikyti, kad GPESS subsidijos, skirtos gamybos priemonėms įsigyti, kai eksporto įsipareigojimas jau buvo įvykdytas prieš PTL, priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Todėl jos neturėtų būti laikomos individualiomis subsidijomis ir neturėtų būti kompensuojamos. Tačiau šis teiginys turi būti atmestas. Reikia pabrėžti, kad pati subsidija priklausė nuo to, ar bus vykdomas eksportas, t. y. ji nebūtų suteikta, jei bendrovė nebūtų prisiėmusi įsipareigojimo eksportuoti.

| (49) | GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(49)

GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (50) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje, t. y. 18,93 metų. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta. |
| --- | --- |

(50)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje, t. y. 18,93 metų. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma už paskolas vietos valiuta.

| (51) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. |
| --- | --- |

(51)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas.

| (52) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,6 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(52)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,6 % subsidijų norma.

3.5.   Tikslinių rinkų schema (TRS)

a)   Teisinis pagrindas

| (53) | Išsamus TRS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 3.9.1–3.9.2.2 dalyse ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.14.1–3.14.3 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 3.20–3.20.3 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.8–3.8.2 dalyse. |
| --- | --- |

(53)

Išsamus TRS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 3.9.1–3.9.2.2 dalyse ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 3.14.1–3.14.3 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 3.20–3.20.3 dalyse ir PV I 2009–2014 m. 3.8–3.8.2 dalyse.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (54) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(54)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (55) | Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams. |
| --- | --- |

(55)

Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. ir PV I 2009–2014 m. 37(C) priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.

| (56) | TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. |
| --- | --- |

(56)

TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.

| (57) | Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus. |
| --- | --- |

(57)

Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimo suteikti muito kreditus.

| (58) | Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi. |
| --- | --- |

(58)

Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

d)   Išvada dėl TRS

| (59) | TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(59)

TRS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai naudojamas kompensuoti importo muitus, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.

| (60) | Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(60)

Be to, pagal teisės aktus TRS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (61) | Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(61)

Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Nėra jokios sistemos arba tvarkos, kurias taikant būtų patvirtinta, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba nustatyta, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (62) | Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir pareiškėjo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. |
| --- | --- |

(62)

Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir pareiškėjo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

| (63) | Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta mažesnė nei 0,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(63)

Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta mažesnė nei 0,1 % subsidijų norma.

3.6.   Eksporto kreditų schema (EKS)

| (64) | Buvo nustatyta, kad pareiškėjas gavo lengvatines palūkanų normas savo eksportui per PTL iki 2011 m. birželio 30 d. finansuoti. Šios lengvatinės palūkanų normos teisinis pagrindas nustatytas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009–10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(64)

Buvo nustatyta, kad pareiškėjas gavo lengvatines palūkanų normas savo eksportui per PTL iki 2011 m. birželio 30 d. finansuoti. Šios lengvatinės palūkanų normos teisinis pagrindas nustatytas IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009–10 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams), kuris skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

| (65) | 2011 m. liepos 1 d. EKS terminai ir sąlygos buvo patikslintos IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 04/04.02.002/2011–12 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams). Pakeitus sąlygas pareiškėjui nebeliko jokių lengvatų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ši schema neturėtų būti kompensuotina. |
| --- | --- |

(65)

2011 m. liepos 1 d. EKS terminai ir sąlygos buvo patikslintos IRB Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 04/04.02.002/2011–12 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta ir paslaugos eksportuotojams). Pakeitus sąlygas pareiškėjui nebeliko jokių lengvatų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ši schema neturėtų būti kompensuotina.

3.7.   Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)

| (66) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas per PTL negavo jokių lengvatų pagal APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti šiame tyrime. |
| --- | --- |

(66)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas per PTL negavo jokių lengvatų pagal APMS. Todėl šios schemos nereikėjo toliau nagrinėti šiame tyrime.

3.8.   1999 m. Vakarų Bengalijos paskatų schema (toliau – VBPS 1999)

| (67) | Vakarų Bengalijos valstijoje pramonės įmonėms, turinčioms teisę naudotis šia schema, taikomos lengvatos įvairia forma, įskaitant atleidimą nuo pardavimo mokesčio ir pagrindinio pardavimo mokesčio už parduotus galutinius produktus, skatinant ekonomiškai mažiau išsivysčiusių sričių pramonės plėtrą šioje valstijoje. |
| --- | --- |

(67)

Vakarų Bengalijos valstijoje pramonės įmonėms, turinčioms teisę naudotis šia schema, taikomos lengvatos įvairia forma, įskaitant atleidimą nuo pardavimo mokesčio ir pagrindinio pardavimo mokesčio už parduotus galutinius produktus, skatinant ekonomiškai mažiau išsivysčiusių sričių pramonės plėtrą šioje valstijoje.

a)   Teisinis pagrindas

| (68) | Išsamus šios Vakarų Bengalijos Vyriausybės taikomos schemos aprašymas pateiktas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 580-CI/H. |
| --- | --- |

(68)

Išsamus šios Vakarų Bengalijos Vyriausybės taikomos schemos aprašymas pateiktas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos Vyriausybės prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 580-CI/H.

b)   Tinkamumo kriterijai

| (69) | Šios schemos teikiamomis lengvatomis gali naudotis bendrovės, kurios steigia naują pramonės įmonę arba vykdo jau veikiančios pramonės įmonės plataus masto plėtrą ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose srityse. Nepaisant to, yra sudaryti išsamūs tokios teisės neturinčių pramonės sektorių sąrašai (neigiamas pramonės sektorių sąrašas), kuriuose nurodytoms bendrovėms, atliekančioms tam tikrų sričių veiklą, draudžiama naudotis tokiomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(69)

Šios schemos teikiamomis lengvatomis gali naudotis bendrovės, kurios steigia naują pramonės įmonę arba vykdo jau veikiančios pramonės įmonės plataus masto plėtrą ekonomiškai mažiau išsivysčiusiose srityse. Nepaisant to, yra sudaryti išsamūs tokios teisės neturinčių pramonės sektorių sąrašai (neigiamas pramonės sektorių sąrašas), kuriuose nurodytoms bendrovėms, atliekančioms tam tikrų sričių veiklą, draudžiama naudotis tokiomis lengvatomis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (70) | Pagal šią schemą bendrovės privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias sritis. Šios sritys, tai yra Vakarų Bengalijos valstijoje esantys tam tikri teritoriniai vienetai, kurie pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomi į įvairias kategorijas, tačiau yra išsivysčiusių sričių, kurioms tokios paskatų schemos netaikomos. Pagrindiniai paskatų sumos nustatymo kriterijai yra investicijų dydis ir sritis, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė. |
| --- | --- |

(70)

Pagal šią schemą bendrovės privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias sritis. Šios sritys, tai yra Vakarų Bengalijos valstijoje esantys tam tikri teritoriniai vienetai, kurie pagal jų ekonominį išsivystymą skirstomi į įvairias kategorijas, tačiau yra išsivysčiusių sričių, kurioms tokios paskatų schemos netaikomos. Pagrindiniai paskatų sumos nustatymo kriterijai yra investicijų dydis ir sritis, kurioje veikia arba bus įsteigta įmonė.

d)   Išvada

| (71) | Subsidijos, skiriamos pagal šią schemą, yra nurodytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. Jos laikomos atitinkamais Vakarų Bengalijos Vyriausybės finansiniais įnašais, nes šiuo atveju paskatos buvo suteiktos atleidimo nuo pardavimo mokesčio ir pagrindinio pardavimo mokesčio už parduotus galutinius produktus forma, ir dėl jų sumažėjo pajamos iš mokesčių, kuriuos būtina mokėti kitais atvejais. Be to, šios paskatos duoda bendrovei naudos – pagerina jos finansinę padėtį, nes ji nemoka mokesčių, kuriuos reikia mokėti, kai tokia schema netaikoma. |
| --- | --- |

(71)

Subsidijos, skiriamos pagal šią schemą, yra nurodytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto a papunkčio ii punkte ir 3 straipsnio 2 punkte. Jos laikomos atitinkamais Vakarų Bengalijos Vyriausybės finansiniais įnašais, nes šiuo atveju paskatos buvo suteiktos atleidimo nuo pardavimo mokesčio ir pagrindinio pardavimo mokesčio už parduotus galutinius produktus forma, ir dėl jų sumažėjo pajamos iš mokesčių, kuriuos būtina mokėti kitais atvejais. Be to, šios paskatos duoda bendrovei naudos – pagerina jos finansinę padėtį, nes ji nemoka mokesčių, kuriuos reikia mokėti, kai tokia schema netaikoma.

| (72) | Be to, ši schema taikoma konkrečiam regionui, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 3 dalyje, nes jomis gali naudotis tik tam tikros bendrovės, investavusios savo kapitalą į tam tikras nurodytas geografines sritis, priklausančias aptariamos valstijos jurisdikcijai. Ja negali naudotis bendrovės, įsikūrusios ne šiose srityse, o lengvatos dydis diferencijuojamas pagal atitinkamą sritį. |
| --- | --- |

(72)

Be to, ši schema taikoma konkrečiam regionui, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 4 straipsnio 3 dalyje, nes jomis gali naudotis tik tam tikros bendrovės, investavusios savo kapitalą į tam tikras nurodytas geografines sritis, priklausančias aptariamos valstijos jurisdikcijai. Ja negali naudotis bendrovės, įsikūrusios ne šiose srityse, o lengvatos dydis diferencijuojamas pagal atitinkamą sritį.

| (73) | Todėl VBPS 1999 yra kompensuotina. |
| --- | --- |

(73)

Todėl VBPS 1999 yra kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (74) | Subsidijos suma apskaičiuota remiantis paprastai mokamų pardavimo ir pagrindinio pardavimo už parduotus galutinius produktus mokesčių peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suma, kuri liko nesumokėta pagal minėtą schemą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visiems peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Gauta subsidijos norma sudarė 1,4 %. |
| --- | --- |

(74)

Subsidijos suma apskaičiuota remiantis paprastai mokamų pardavimo ir pagrindinio pardavimo už parduotus galutinius produktus mokesčių peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suma, kuri liko nesumokėta pagal minėtą schemą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ši subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visiems peržiūros tiriamojo laikotarpio pardavimams kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį. Gauta subsidijos norma sudarė 1,4 %.

3.9.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (75) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas pareiškėjui apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, yra 8,7 %. Ši subsidijų suma buvo didesnė už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą. |
| --- | --- |

(75)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas pareiškėjui apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, yra 8,7 %. Ši subsidijų suma buvo didesnė už pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą de minimis ribą.

| (76) | Per šį tyrimą nustatytas pareiškėjo subsidijavimo lygis yra:










  Schemos | MSLS | GPESS | TRS | VBPS | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

Per šį tyrimą nustatytas pareiškėjo subsidijavimo lygis yra:

Schemos

MSLS

GPESS

TRS

VBPS

Iš viso

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas. |
| --- | --- |

(77)

Todėl manoma, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį per PTL buvo toliau vykdomas subsidijavimas.

3.10.   Ilgalaikis pasikeitusių su subsidijavimu susijusių aplinkybių pobūdis

| (78) | Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 4 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis. |
| --- | --- |

(78)

Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 4 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.

| (79) | Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas ir toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Be to, atliekant dabartinę peržiūrą nustatytas subsidijos dydis yra mažesnis nei nustatytasis per paskutinįjį peržiūros tyrimą. Taip pat buvo nustatyta, kad pakeitimai, kaip pareiškėjas teigė 7 konstatuojamojoje dalyje, iš tiesų įvyko. Iš tiesų, pareiškėjas per PTL nebesinaudojo EOB schemos lengvatomis, kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(79)

Nustatyta, kad per PTL pareiškėjas ir toliau naudojosi Indijos Vyriausybės teikiamomis kompensuotinomis subsidijomis. Be to, atliekant dabartinę peržiūrą nustatytas subsidijos dydis yra mažesnis nei nustatytasis per paskutinįjį peržiūros tyrimą. Taip pat buvo nustatyta, kad pakeitimai, kaip pareiškėjas teigė 7 konstatuojamojoje dalyje, iš tiesų įvyko. Iš tiesų, pareiškėjas per PTL nebesinaudojo EOB schemos lengvatomis, kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje.

| (80) | Tačiau taip pat buvo nustatyta, kad svarbiausia pareiškėjo per PTL naudota schema (t. y. MSLS) buvo panaikinta 2011 m. rugsėjo 30 d., o šiuo metu pareiškėjas naudoja kitą schemą, kurios jis nenaudojo per PTL (t. y. sąlyginio apmokestinimo muitais sistema). Todėl akivaizdu, kad per PTL buvusi padėtis nėra ilgalaikio pobūdžio, nes ji jau gerokai pasikeitė. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau taip pat buvo nustatyta, kad svarbiausia pareiškėjo per PTL naudota schema (t. y. MSLS) buvo panaikinta 2011 m. rugsėjo 30 d., o šiuo metu pareiškėjas naudoja kitą schemą, kurios jis nenaudojo per PTL (t. y. sąlyginio apmokestinimo muitais sistema). Todėl akivaizdu, kad per PTL buvusi padėtis nėra ilgalaikio pobūdžio, nes ji jau gerokai pasikeitė.

| (81) | Todėl daroma išvada, kad dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant galiojančių kompensacinių priemonių. Pareiškėjui ir kitoms susijusioms šalims buvo pranešta apie faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta siūlyti baigti tyrimą, |
| --- | --- |

(81)

Todėl daroma išvada, kad dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant galiojančių kompensacinių priemonių. Pareiškėjui ir kitoms susijusioms šalims buvo pranešta apie faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta siūlyti baigti tyrimą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalinė tarpinė kompensacinių priemonių, taikomų importuojamam polietileno tereftalatui, kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 ir kurio kilmės šalis, inter alia, yra Indija, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL L 301, 2000 11 30, p. 1.

2

(3)  OL L 266, 2005 10 11, p. 1.

3

(4)  OL L 59, 2007 2 27, p. 34.

4

(5)  OL L 340, 2008 12 19, p. 1.

5

(6)  OL C 335, 2010 12 11, p. 7.

6

(7)  OL L 301, 2000 11 30, p. 21.

7

(8)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

8

(9)  OL L 266, 2005 10 11, p. 10.

9

(10)  OL L 59, 2007 2 27, p. 1.

10

(11)  OL C 335, 2010 12 11, p. 6.

11

(12)  OL L 266, 2005 10 11, p. 62.

12

(13)  OL C 335, 2010 12 11, p. 5.

13

(14)  OL C 102, 2011 4 2, p. 15.

14

(15)  OL C 102, 2011 4 2, p. 18.

15

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/14

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 560/2012

2012 m. birželio 26 d.

kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (toliau – PET). Vėliau, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, atlikta „South Asian Petrochem Ltd“ peržiūra, o galutiniai faktai ir išvados pateikti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1646/2005 (3). Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (4) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinei tarpinei peržiūrai (toliau – paskutinysis peržiūros tyrimas) antidempingo priemonės buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5). Šios priemonės – tai specialūs antidempingo muitai. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 87,5–200,9 EUR už toną, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 153,6 EUR už toną muito norma (toliau – galiojantys muitai). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (toliau – PET). Vėliau, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, atlikta „South Asian Petrochem Ltd“ peržiūra, o galutiniai faktai ir išvados pateikti Tarybos reglamente (EB) Nr. 1646/2005 (3). Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 (4) nustatė galutinį antidempingo muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus dalinei tarpinei peržiūrai (toliau – paskutinysis peržiūros tyrimas) antidempingo priemonės buvo iš dalies pakeistos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5). Šios priemonės – tai specialūs antidempingo muitai. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 87,5–200,9 EUR už toną, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 153,6 EUR už toną muito norma (toliau – galiojantys muitai).

| (2) | Vienai Indijos bendrovei „South Asian Petrochem Ltd“ pakeitus pavadinimą, Komisija Pranešimu 2010/C 335/06 (6) padarė išvadą, kad atliekant antidempingo tyrimą „South Asian Petrochem Ltd“ atžvilgiu nustatyti faktai turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“ atžvilgiu. |
| --- | --- |

(2)

Vienai Indijos bendrovei „South Asian Petrochem Ltd“ pakeitus pavadinimą, Komisija Pranešimu 2010/C 335/06 (6) padarė išvadą, kad atliekant antidempingo tyrimą „South Asian Petrochem Ltd“ atžvilgiu nustatyti faktai turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“ atžvilgiu.

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (7) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Pagreitintai atlikus peržiūrą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) (toliau – pagrindinis AS reglamentas), galutinės priemonės iš dalies pakeistos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1645/2005 (9). Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (10) nustatė galutinį kompensacinį muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus paskutiniajam peržiūros tyrimui kompensacinės priemonės buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008. Šios kompensacinės priemonės – tai specialus muitas. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 0–106,5 EUR už toną, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR už toną muito norma (toliau – galiojančios kompensacinės priemonės). |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (7) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam, inter alia, Indijos kilmės PET. Pagreitintai atlikus peržiūrą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) (toliau – pagrindinis AS reglamentas), galutinės priemonės iš dalies pakeistos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1645/2005 (9). Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (10) nustatė galutinį kompensacinį muitą dar penkeriems metams. Pasibaigus paskutiniajam peržiūros tyrimui kompensacinės priemonės buvo iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008. Šios kompensacinės priemonės – tai specialus muitas. Muito norma išvardytiems Indijos gamintojams yra 0–106,5 EUR už toną, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR už toną muito norma (toliau – galiojančios kompensacinės priemonės).

| (4) | Vienai Indijos bendrovei „South Asian Petrochem Ltd“ pakeitus pavadinimą, Komisija Pranešimu 2010/C 335/07 (11) padarė išvadą, kad atliekant antisubsidijų tyrimą „South Asian Petrochem Ltd“ atžvilgiu nustatyti faktai turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“ atžvilgiu. |
| --- | --- |

(4)

Vienai Indijos bendrovei „South Asian Petrochem Ltd“ pakeitus pavadinimą, Komisija Pranešimu 2010/C 335/07 (11) padarė išvadą, kad atliekant antisubsidijų tyrimą „South Asian Petrochem Ltd“ atžvilgiu nustatyti faktai turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“ atžvilgiu.

| (5) | Sprendimu 2005/697/EB (12) Komisija priėmė „South Asian Petrochem Ltd“ pasiūlytus įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimas), kuriuose nurodyta minimali importo kaina. Pasikeitus pavadinimui, Komisija Pranešimu 2010/C 335/05 (13) padarė išvadą, kad „South Asian Petrochem Ltd“ pasiūlytas įsipareigojimas turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“. |
| --- | --- |

(5)

Sprendimu 2005/697/EB (12) Komisija priėmė „South Asian Petrochem Ltd“ pasiūlytus įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimas), kuriuose nurodyta minimali importo kaina. Pasikeitus pavadinimui, Komisija Pranešimu 2010/C 335/05 (13) padarė išvadą, kad „South Asian Petrochem Ltd“ pasiūlytas įsipareigojimas turėtų galioti „Dhunseri Petrochem & Tea Limited“.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (6) | Eksportuojantis Indijos PET gamintojas „Dhunseri Petrochem & Tea Ltd“ (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo bendrovės dempingo aspektus. Pareiškėjas taip pat prašė atlikti galiojančių kompensacinių priemonių peržiūrą. Importuojamiems pareiškėjo gaminamiems produktams taikomi antidempingo ir kompensaciniai muitai, o pareiškėjo produktų pardavimui Sąjungai taikomas įsipareigojimas. |
| --- | --- |

(6)

Eksportuojantis Indijos PET gamintojas „Dhunseri Petrochem & Tea Ltd“ (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo bendrovės dempingo aspektus. Pareiškėjas taip pat prašė atlikti galiojančių kompensacinių priemonių peržiūrą. Importuojamiems pareiškėjo gaminamiems produktams taikomi antidempingo ir kompensaciniai muitai, o pareiškėjo produktų pardavimui Sąjungai taikomas įsipareigojimas.

| (7) | Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebebūtina taikyti dabartinio dydžio galiojančio muito ir taip kompensuoti dempingo daromos žalos. Visų pirma, pareiškėjas teigė, kad bendrovės gamybos sąnaudos labai pasikeitė ir dėl šių pokyčių dempingo skirtumas nuo galiojančių muitų nustatymo gerokai sumažėjo. Pareiškėjui palyginus savo vidaus rinkos kainas ir jo eksporto į Sąjungą kainas paaiškėjo, kad dempingo skirtumas buvo žymiai mažesnis nei galiojančių muitų dydis. |
| --- | --- |

(7)

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebebūtina taikyti dabartinio dydžio galiojančio muito ir taip kompensuoti dempingo daromos žalos. Visų pirma, pareiškėjas teigė, kad bendrovės gamybos sąnaudos labai pasikeitė ir dėl šių pokyčių dempingo skirtumas nuo galiojančių muitų nustatymo gerokai sumažėjo. Pareiškėjui palyginus savo vidaus rinkos kainas ir jo eksporto į Sąjungą kainas paaiškėjo, kad dempingo skirtumas buvo žymiai mažesnis nei galiojančių muitų dydis.

1.3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (8) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/09 (14) paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(8)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/09 (14) paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

1.4.   Gretutinė dalinė tarpinė kompensacinių priemonių peržiūra

| (9) | 2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/08 (15) Komisija pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros, taikomos tik subsidijavimui ir pareiškėjui, inicijavimą pagal pagrindinio AS reglamento 19 straipsnį. |
| --- | --- |

(9)

2011 m. balandžio 2 d. Pranešimu 2011/C 102/08 (15) Komisija pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros, taikomos tik subsidijavimui ir pareiškėjui, inicijavimą pagal pagrindinio AS reglamento 19 straipsnį.

| (10) | Atliekant dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą, nustatyta, kad pasikeitimai nėra ilgalaikiai. Todėl peržiūros tyrimas baigtas nekeičiant galiojančių priemonių. |
| --- | --- |

(10)

Atliekant dalinę tarpinę kompensacinių priemonių peržiūrą, nustatyta, kad pasikeitimai nėra ilgalaikiai. Todėl peržiūros tyrimas baigtas nekeičiant galiojančių priemonių.

1.5.   Susijusios šalys

| (11) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. |
| --- | --- |

(11)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino.

| (12) | Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie galimybę prašyti jas išklausyti. Buvo pateiktas ir patenkintas vienas prašymas išklausyti. |
| --- | --- |

(12)

Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie galimybę prašyti jas išklausyti. Buvo pateiktas ir patenkintas vienas prašymas išklausyti.

| (13) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. |
| --- | --- |

(13)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.

| (14) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Kalkutoje (Indija) ir Haldijoje (Indija). |
| --- | --- |

(14)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingą. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo patalpose Kalkutoje (Indija) ir Haldijoje (Indija).

2.   PRAŠYMO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (15) | 2012 m. balandžio 18 d. laišku Komisijai pareiškėjas pareiškė oficialiai atsiimąs prašymą atlikti dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Indijos kilmės PET, peržiūrą. Prašymas atsiimtas iš esmės remiantis tuo, kad toliau didinami pareiškėjo gamybos pajėgumai, o tai įrodo, kad su dempingu susiję pasikeitimai nėra ilgalaikiai, nes gamybos sąnaudos toliau neišvengiamai mažės. Pareiškėjas teigė, kad dėl pastovios kaitos kyla abejonių, ar atliekant tyrimą nustatyti pasikeitimai yra ilgalaikiai. Paaiškėjo, kad nors atliekant tyrimą ir nustatyta, kad kai kurie iš pasikeitimų yra ilgalaikiai, bendrovė iš tikrųjų nuolat kinta. |
| --- | --- |

(15)

2012 m. balandžio 18 d. laišku Komisijai pareiškėjas pareiškė oficialiai atsiimąs prašymą atlikti dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Indijos kilmės PET, peržiūrą. Prašymas atsiimtas iš esmės remiantis tuo, kad toliau didinami pareiškėjo gamybos pajėgumai, o tai įrodo, kad su dempingu susiję pasikeitimai nėra ilgalaikiai, nes gamybos sąnaudos toliau neišvengiamai mažės. Pareiškėjas teigė, kad dėl pastovios kaitos kyla abejonių, ar atliekant tyrimą nustatyti pasikeitimai yra ilgalaikiai. Paaiškėjo, kad nors atliekant tyrimą ir nustatyta, kad kai kurie iš pasikeitimų yra ilgalaikiai, bendrovė iš tikrųjų nuolat kinta.

| (16) | Atsižvelgiant į tai, kad prašymas atsiimtas, svarstyta, ar pagrįsta toliau tęsti peržiūros tyrimą ex officio. Komisijos tarnybos nenustatė jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių jo nutraukimas neatitiktų Sąjungos interesų. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į tai, kad prašymas atsiimtas, svarstyta, ar pagrįsta toliau tęsti peržiūros tyrimą ex officio. Komisijos tarnybos nenustatė jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių jo nutraukimas neatitiktų Sąjungos interesų. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti nutrauktas.

| (17) | Suinteresuotosioms šalims pranešta apie ketinimą nutraukti peržiūros tyrimą ir suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(17)

Suinteresuotosioms šalims pranešta apie ketinimą nutraukti peržiūros tyrimą ir suteikta galimybė teikti pastabas.

| (18) | Todėl nutarta, kad peržiūra dėl importuojamo Indijos kilmės PET turėtų būti baigta nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių, |
| --- | --- |

(18)

Todėl nutarta, kad peržiūra dėl importuojamo Indijos kilmės PET turėtų būti baigta nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. WAMMEN

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 301, 2000 11 30, p. 21.

2

(3)  OL L 266, 2005 10 11, p. 10.

3

(4)  OL L 59, 2007 2 27, p. 1.

4

(5)  OL L 340, 2008 12 19, p. 1.

5

(6)  OL C 335, 2010 12 11, p. 6.

6

(7)  OL L 301, 2000 11 30, p. 1.

7

(8)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

8

(9)  OL L 266, 2005 10 11, p. 1.

9

(10)  OL L 59, 2007 2 27, p. 34.

10

(11)  OL C 335, 2010 12 11, p. 7.

11

(12)  OL L 226, 2005 10 11, p. 62.

12

(13)  OL C 335, 2010 12 11, p. 5.

13

(14)  OL C 102, 2011 4 2, p. 18.

14

(15)  OL C 102, 2011 4 2, p. 15.

15

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/17

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 561/2012

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012, kuriuo dėl avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje nustatomi specialūs Japonijos kilmės arba iš jos išsiųstų pašarų ir maisto produktų importo reikalavimai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (1), ypač į jo 53 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnyje nustatyta galimybė Sąjungai imtis atitinkamų iš trečiųjų šalių importuojamiems maisto produktams ir pašarams taikomų skubių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą arba aplinką, jeigu pavienių valstybių narių taikomomis priemonėmis tinkamai išvengti pavojaus neįmanoma; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnyje nustatyta galimybė Sąjungai imtis atitinkamų iš trečiųjų šalių importuojamiems maisto produktams ir pašarams taikomų skubių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti žmonių ir gyvūnų sveikatą arba aplinką, jeigu pavienių valstybių narių taikomomis priemonėmis tinkamai išvengti pavojaus neįmanoma;

| (2) | po 2011 m. kovo 11 d. įvykusios avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje Komisijai pranešta, kad tam tikruose Japonijos kilmės maisto produktuose radionuklidų lygis viršijo Japonijoje taikomus maisto produktų taršos lygius. Ši tarša gali būti pavojinga Sąjungos gyventojų ir gyvūnų sveikatai, todėl buvo priimtas 2011 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 297/2011, kuriuo dėl avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje nustatomi specialūs Japonijos kilmės arba iš jos išsiųstų pašarų ir maisto produktų importo reikalavimai (2). Šis reglamentas buvo pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 961/2011 (3), kuris vėliau buvo pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr.284/2012 (4); |
| --- | --- |

(2)

po 2011 m. kovo 11 d. įvykusios avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje Komisijai pranešta, kad tam tikruose Japonijos kilmės maisto produktuose radionuklidų lygis viršijo Japonijoje taikomus maisto produktų taršos lygius. Ši tarša gali būti pavojinga Sąjungos gyventojų ir gyvūnų sveikatai, todėl buvo priimtas 2011 m. kovo 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 297/2011, kuriuo dėl avarijos Fukušimos branduolinėje elektrinėje nustatomi specialūs Japonijos kilmės arba iš jos išsiųstų pašarų ir maisto produktų importo reikalavimai (2). Šis reglamentas buvo pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 961/2011 (3), kuris vėliau buvo pakeistas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr.284/2012 (4);

| (3) | Japonijos valdžios institucijos neseniai pranešė apie Ivatės prefektūros kilmės ant rąstų užaugintuose valgomuosiuose danteniuose dažnai viršijamą leidžiamą lygį. Ant rąstų užaugintuose valgomuosiuose danteniuose cezio-134 ir cezio-137 suma viršijo didžiausią leidžiamą 100 Bq/kg lygį, Japonijoje taikomą nuo 2012 m. balandžio 1 d. Taip pat daugelyje mėginių nustatytas lygis viršijo iki 2012 m. balandžio 1 d. taikytą didžiausią lygį (500 Bq/kg). Be to, buvo pranešta apie viršytą didžiausią lygį keliuose Ivatės kilmės paparčių ir žuvų mėginiuose. Ivatės prefektūra nebuvo įtraukta į paveiktos zonos prefektūrų, kurių kilmės pašarus ir maisto produktus reikalaujama tikrinti visus prieš eksportuojant į Sąjungą, sąrašą. Atsižvelgiant į šiuos naujausius nustatytus faktus Ivatės prefektūrą reikėtų įtraukti į paveiktos zonos prefektūrų sąrašą; |
| --- | --- |

(3)

Japonijos valdžios institucijos neseniai pranešė apie Ivatės prefektūros kilmės ant rąstų užaugintuose valgomuosiuose danteniuose dažnai viršijamą leidžiamą lygį. Ant rąstų užaugintuose valgomuosiuose danteniuose cezio-134 ir cezio-137 suma viršijo didžiausią leidžiamą 100 Bq/kg lygį, Japonijoje taikomą nuo 2012 m. balandžio 1 d. Taip pat daugelyje mėginių nustatytas lygis viršijo iki 2012 m. balandžio 1 d. taikytą didžiausią lygį (500 Bq/kg). Be to, buvo pranešta apie viršytą didžiausią lygį keliuose Ivatės kilmės paparčių ir žuvų mėginiuose. Ivatės prefektūra nebuvo įtraukta į paveiktos zonos prefektūrų, kurių kilmės pašarus ir maisto produktus reikalaujama tikrinti visus prieš eksportuojant į Sąjungą, sąrašą. Atsižvelgiant į šiuos naujausius nustatytus faktus Ivatės prefektūrą reikėtų įtraukti į paveiktos zonos prefektūrų sąrašą;

| (4) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 284/2012 iš dalies keičiamas taip:

| (1) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Be to, 1 dalyje nurodytoje deklaracijoje patvirtinama, kad:






  a) | produktai gauti ir (arba) perdirbti iki 2011 m. kovo 11 d. arba |
| --- | --- | --- |

(1)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Be to, 1 dalyje nurodytoje deklaracijoje patvirtinama, kad:

a)

produktai gauti ir (arba) perdirbti iki 2011 m. kovo 11 d. arba

| b) | produktų kilmės prefektūros nėra Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūros ir jie nėra siunčiami iš šių prefektūrų, arba |
| --- | --- |

b)

produktų kilmės prefektūros nėra Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūros ir jie nėra siunčiami iš šių prefektūrų, arba

| c) | produktai siunčiami iš Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūrų, tačiau jos nėra produktų kilmės prefektūros ir tranzito metu produktai nebuvo paveikti radioaktyvios spinduliuotės, arba |
| --- | --- |

c)

produktai siunčiami iš Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūrų, tačiau jos nėra produktų kilmės prefektūros ir tranzito metu produktai nebuvo paveikti radioaktyvios spinduliuotės, arba

| d) | jei produktų kilmės prefektūros yra Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūros, prie produktų pridedama mėginių ėmimo ir tyrimų rezultatų ataskaita.“ |
| --- | --- |

d)

jei produktų kilmės prefektūros yra Fukušimos (Fukushima), Gunmos (Gunma), Ibarakio (Ibaraki), Točigio (Tochigi), Miagio (Miyagi), Jamanašio (Yamanashi), Saitamos (Saitama), Tokijo (Tokyo), Čibos (Chiba), Kanagavos (Kanagawa), Šidzuokos (Shizuoka) ir Ivatės (Iwate) prefektūros, prie produktų pridedama mėginių ėmimo ir tyrimų rezultatų ataskaita.“

| (2) | I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu. |
| --- | --- |

(2)

I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonė

Nukrypstant nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 284/2012 6 straipsnio 1 dalies, to reglamento 1 straipsnyje nurodytus produktus galima importuoti į Sąjungą, jei prie jų pridedama deklaracija pagal ankstesnį to reglamento I priede nurodytą modelį, jei

| a) | produktai išvežti iš Japonijos prieš įsigaliojant šiam reglamentui arba |
| --- | --- |

a)

produktai išvežti iš Japonijos prieš įsigaliojant šiam reglamentui arba

| b) | deklaracija buvo išduota prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir produktai išvežti iš Japonijos praėjus ne daugiau nei 10 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

b)

deklaracija buvo išduota prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir produktai išvežti iš Japonijos praėjus ne daugiau nei 10 darbo dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

1

(2)  OL L 80, 2011 3 26, p. 5.

2

(3)  OL L 252, 2011 9 28, p. 10.

3

(4)  OL L 92, 2012 3 30, p. 16.

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

Image

Image

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/21

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 562/2012

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo dėl konkrečių maisto fermentų rizikos vertinimui reikalingų duomenų iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 234/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1331/2008, nustatantį maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su Europos maisto saugos tarnyba,

kadangi:

| (1) | pagal 2011 m. kovo 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 234/2011, kuriuo įgyvendinamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (2), 5 straipsnio 2 dalį paraiškos dokumentų rinkinyje turi būti visi turimi duomenys, reikalingi rizikos vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

(1)

pagal 2011 m. kovo 10 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 234/2011, kuriuo įgyvendinamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (2), 5 straipsnio 2 dalį paraiškos dokumentų rinkinyje turi būti visi turimi duomenys, reikalingi rizikos vertinimui atlikti;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 234/2011 8 straipsnio 1 dalį dėl konkrečių maisto fermentų rizikos vertinimui reikalingų duomenų pateikiama informacija apie biologinius ir toksikologinius duomenis; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 234/2011 8 straipsnio 1 dalį dėl konkrečių maisto fermentų rizikos vertinimui reikalingų duomenų pateikiama informacija apie biologinius ir toksikologinius duomenis;

| (3) | keletas maisto fermentų, neseniai pateiktų rinkai, buvo įvertinti pagal Prancūzijos ir Danijos nacionalines nuostatas, vadovaujantis 1991 m. balandžio 11 d. pateiktoje Maisto produktų mokslinio komiteto (toliau – MPMK) nuomonėje (paskelbta 1992 m.) (3) nustatytomis duomenų apie maisto fermentus teikimo rekomendacijomis. MPMK taip pat įvertino keletą maisto fermentų (pvz., chimoziną, invertazę ir ureazę) (4); |
| --- | --- |

(3)

keletas maisto fermentų, neseniai pateiktų rinkai, buvo įvertinti pagal Prancūzijos ir Danijos nacionalines nuostatas, vadovaujantis 1991 m. balandžio 11 d. pateiktoje Maisto produktų mokslinio komiteto (toliau – MPMK) nuomonėje (paskelbta 1992 m.) (3) nustatytomis duomenų apie maisto fermentus teikimo rekomendacijomis. MPMK taip pat įvertino keletą maisto fermentų (pvz., chimoziną, invertazę ir ureazę) (4);

| (4) | dėl fermentinių preparatų toksikologinių savybių MPMK rekomendacijose nurodyta, kad maisto fermentai, gauti iš augalų ir gyvūnų valgomųjų dalių (genetiškai nemodifikuotų), paprastai laikomi nekeliančiais pavojaus sveikatai. Pagal minėtas rekomendacijas nereikalaujama teikti jokių specialių su saugos reikmėmis susijusių dokumentų, su sąlyga, kad galimas suvartojimas įprastomis naudojimo sąlygomis būtų toks, jog bet kurios sudedamosios dalies dozė nebūtų didesnė nei iš tokio šaltinio įprastomis sąlygomis suvartojama dozė, ir kad būtų galima nustatyti patenkinamas chemines ir mikrobiologines specifikacijas; |
| --- | --- |

(4)

dėl fermentinių preparatų toksikologinių savybių MPMK rekomendacijose nurodyta, kad maisto fermentai, gauti iš augalų ir gyvūnų valgomųjų dalių (genetiškai nemodifikuotų), paprastai laikomi nekeliančiais pavojaus sveikatai. Pagal minėtas rekomendacijas nereikalaujama teikti jokių specialių su saugos reikmėmis susijusių dokumentų, su sąlyga, kad galimas suvartojimas įprastomis naudojimo sąlygomis būtų toks, jog bet kurios sudedamosios dalies dozė nebūtų didesnė nei iš tokio šaltinio įprastomis sąlygomis suvartojama dozė, ir kad būtų galima nustatyti patenkinamas chemines ir mikrobiologines specifikacijas;

| (5) | Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) savo rekomendacijose dėl maisto fermentų paraiškų vertinimo duomenų reikalavimų (5) taip pat nurodė, kad pagrindžiant, kodėl neteikiami toksikologiniai duomenys apie maisto fermentus, gautus iš gyvūnų ir genetiškai nemodifikuotų augalų valgomųjų dalių, gali būti pateikiama dokumentais pagrįsta istorija apie maisto fermentų šaltinio saugą, maisto fermento sudėtį bei savybes ir jo naudojimą įrodant, kad vartojamas panašiais būdais jis nedarė nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, pridedant bet kokius esamus toksikologinius tyrimus. Todėl teikiant paraiškas dėl maisto fermentų, gautų iš tokių valgomųjų šaltinių, neturėtų būti reikalaujama teikti toksikologinių duomenų; |
| --- | --- |

(5)

Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) savo rekomendacijose dėl maisto fermentų paraiškų vertinimo duomenų reikalavimų (5) taip pat nurodė, kad pagrindžiant, kodėl neteikiami toksikologiniai duomenys apie maisto fermentus, gautus iš gyvūnų ir genetiškai nemodifikuotų augalų valgomųjų dalių, gali būti pateikiama dokumentais pagrįsta istorija apie maisto fermentų šaltinio saugą, maisto fermento sudėtį bei savybes ir jo naudojimą įrodant, kad vartojamas panašiais būdais jis nedarė nepageidaujamo poveikio žmonių sveikatai, pridedant bet kokius esamus toksikologinius tyrimus. Todėl teikiant paraiškas dėl maisto fermentų, gautų iš tokių valgomųjų šaltinių, neturėtų būti reikalaujama teikti toksikologinių duomenų;

| (6) | siekdama įvertinti mikroorganizmų, patenkančių į maisto grandinę tiesiogiai arba kaip priedų ar maisto fermentų šaltinis, saugą Tarnyba sukūrė kvalifikuotos saugos prielaidos principą (toliau – KSP) (6). Šio principo esmė yra tokia: jei mikroorganizmo padermė priskiriama KSP grupei ir tenkina apibrėžtas kvalifikacijas, Tarnybai nebūtina atlikti jokio kito produkto padermės saugos vertinimo. Todėl, jeigu maisto fermento gamybai naudojamas mikroorganizmas turi KSP statusą, vadovaujantis naujausiu Tarnybos priimtu KSP statusą turinčių rekomenduojamų biologinių medžiagų sąrašu, teikiant paraišką dėl fermento neturėtų būti reikalaujama pateikti toksikologinių duomenų. Tačiau jeigu su visu fermentų gamybos procesu (gamyba, išgavimas ir gryninimas) susiję likučiai, priemaišos ir skilimo produktai galėtų kelti susirūpinimą, Tarnyba, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 6 straipsnio 1 dalimi, gali pareikalauti papildomų duomenų, įskaitant toksikologinius, rizikai įvertinti; |
| --- | --- |

(6)

siekdama įvertinti mikroorganizmų, patenkančių į maisto grandinę tiesiogiai arba kaip priedų ar maisto fermentų šaltinis, saugą Tarnyba sukūrė kvalifikuotos saugos prielaidos principą (toliau – KSP) (6). Šio principo esmė yra tokia: jei mikroorganizmo padermė priskiriama KSP grupei ir tenkina apibrėžtas kvalifikacijas, Tarnybai nebūtina atlikti jokio kito produkto padermės saugos vertinimo. Todėl, jeigu maisto fermento gamybai naudojamas mikroorganizmas turi KSP statusą, vadovaujantis naujausiu Tarnybos priimtu KSP statusą turinčių rekomenduojamų biologinių medžiagų sąrašu, teikiant paraišką dėl fermento neturėtų būti reikalaujama pateikti toksikologinių duomenų. Tačiau jeigu su visu fermentų gamybos procesu (gamyba, išgavimas ir gryninimas) susiję likučiai, priemaišos ir skilimo produktai galėtų kelti susirūpinimą, Tarnyba, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 6 straipsnio 1 dalimi, gali pareikalauti papildomų duomenų, įskaitant toksikologinius, rizikai įvertinti;

| (7) | pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (7) 6 straipsnio a punktą, maisto fermentas gali būti įtrauktas į Sąjungos sąrašą tik jei jis, remiantis turimais moksliniais įrodymais, naudojamas taip, kaip siūloma, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai. Tai, kad sumažinta duomenų, kuriuos reikia pateikti norint įvertinti riziką, susijusią su maisto fermentais, gautais iš genetiškai nemodifikuotų gyvūnų ir augalų valgomųjų dalių ir iš mikroorganizmų, kurie turi KSP statusą, neturi neigiamo poveikio MPMK ir Tarnybos rekomendacijomis pagrįsto rizikos vertinimo kokybei; |
| --- | --- |

(7)

pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (7) 6 straipsnio a punktą, maisto fermentas gali būti įtrauktas į Sąjungos sąrašą tik jei jis, remiantis turimais moksliniais įrodymais, naudojamas taip, kaip siūloma, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai. Tai, kad sumažinta duomenų, kuriuos reikia pateikti norint įvertinti riziką, susijusią su maisto fermentais, gautais iš genetiškai nemodifikuotų gyvūnų ir augalų valgomųjų dalių ir iš mikroorganizmų, kurie turi KSP statusą, neturi neigiamo poveikio MPMK ir Tarnybos rekomendacijomis pagrįsto rizikos vertinimo kokybei;

| (8) | kai viena paraiška teikiama dėl konkrečių maisto fermentų grupės, Tarnyba savo rekomendacijose dėl maisto fermentų paraiškų vertinimo duomenų reikalavimų jau yra nurodžiusi, kad tokio paties katalizinio aktyvumo konkretūs maisto fermentai, pagaminti tos pačios mikroorganizmo padermės ir iš esmės tokiu pačiu gamybos procesu, gali būti grupuojami toje pačioje paraiškoje, net jeigu pagal taisyklę privalo būti vertinamas kiekvienas atskiras fermentas; |
| --- | --- |

(8)

kai viena paraiška teikiama dėl konkrečių maisto fermentų grupės, Tarnyba savo rekomendacijose dėl maisto fermentų paraiškų vertinimo duomenų reikalavimų jau yra nurodžiusi, kad tokio paties katalizinio aktyvumo konkretūs maisto fermentai, pagaminti tos pačios mikroorganizmo padermės ir iš esmės tokiu pačiu gamybos procesu, gali būti grupuojami toje pačioje paraiškoje, net jeigu pagal taisyklę privalo būti vertinamas kiekvienas atskiras fermentas;

| (9) | tikslinga, kad iš augalų ir gyvūnų valgomųjų dalių gauti maisto fermentai, kurių katalizinis aktyvumas yra toks pat ir kurie gauti iš to paties šaltinio (pvz., rūšies lygmeniu) iš esmės tokiu pačiu gamybos procesu, galėtų būti grupuojami vienoje paraiškoje; |
| --- | --- |

(9)

tikslinga, kad iš augalų ir gyvūnų valgomųjų dalių gauti maisto fermentai, kurių katalizinis aktyvumas yra toks pat ir kurie gauti iš to paties šaltinio (pvz., rūšies lygmeniu) iš esmės tokiu pačiu gamybos procesu, galėtų būti grupuojami vienoje paraiškoje;

| (10) | taip pat tikslinga, kad maisto fermentai, gauti iš mikroorganizmų, turinčių KSP statusą, arba iš mikroorganizmų, naudotų gaminant maisto fermentus, kuriuos įvertino ir leido naudoti kompetentingos Prancūzijos arba Danijos institucijos, vadovaudamosi 1992 m. MPMK rekomendacijomis, galėtų būti grupuojami vienoje paraiškoje tomis pačiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

(10)

taip pat tikslinga, kad maisto fermentai, gauti iš mikroorganizmų, turinčių KSP statusą, arba iš mikroorganizmų, naudotų gaminant maisto fermentus, kuriuos įvertino ir leido naudoti kompetentingos Prancūzijos arba Danijos institucijos, vadovaudamosi 1992 m. MPMK rekomendacijomis, galėtų būti grupuojami vienoje paraiškoje tomis pačiomis sąlygomis;

| (11) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 6 straipsnio 1 dalį, atlikdama rizikos vertinimą Tarnyba tinkamai pagrįstais atvejais gali pareikalauti papildomos informacijos; |
| --- | --- |

(11)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 6 straipsnio 1 dalį, atlikdama rizikos vertinimą Tarnyba tinkamai pagrįstais atvejais gali pareikalauti papildomos informacijos;

| (12) | Sąjungos maisto fermentų sąrašas turėtų būti sudaromas sklandžiai, netrikdant esamų maisto fermentų rinkos. Nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis, ir galimybė grupuoti dokumentų rinkinius sumažins pareiškėjams, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, tenkančią naštą; |
| --- | --- |

(12)

Sąjungos maisto fermentų sąrašas turėtų būti sudaromas sklandžiai, netrikdant esamų maisto fermentų rinkos. Nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis, ir galimybė grupuoti dokumentų rinkinius sumažins pareiškėjams, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, tenkančią naštą;

| (13) | nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis, ir galimybė grupuoti dokumentų rinkinius neturėtų būti taikoma maisto fermentams, pagamintiems iš genetiškai modifikuotų augalų arba gyvūnų, kaip apibrėžta 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (8) 2 straipsnio 5 dalyje, ir maisto fermentams, pagamintiems iš genetiškai modifikuotų mikroorganizmų arba juos naudojant, kaip apibrėžta 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (9) 2 straipsnio b punkte. Tačiau jei maisto fermentai gauti iš genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojant Direktyvos 2009/41/EB II priedo A dalies 4 punkte išvardytus metodus ir jei mikroorganizmų motininės padermės turi KSP statusą (10), turėtų būti taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis; |
| --- | --- |

(13)

nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis, ir galimybė grupuoti dokumentų rinkinius neturėtų būti taikoma maisto fermentams, pagamintiems iš genetiškai modifikuotų augalų arba gyvūnų, kaip apibrėžta 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (8) 2 straipsnio 5 dalyje, ir maisto fermentams, pagamintiems iš genetiškai modifikuotų mikroorganizmų arba juos naudojant, kaip apibrėžta 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (9) 2 straipsnio b punkte. Tačiau jei maisto fermentai gauti iš genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojant Direktyvos 2009/41/EB II priedo A dalies 4 punkte išvardytus metodus ir jei mikroorganizmų motininės padermės turi KSP statusą (10), turėtų būti taikoma nuostata, leidžianti nukrypti nuo reikalavimo pateikti toksikologinius duomenis;

| (14) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 234/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 234/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 234/2011 iš dalies keičiamas taip:

| (1) | Įterpiamas šis 1a straipsnis:
  „1a straipsnis
  Apibrėžtys
  Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
  a)   Kvalifikuotos saugos prielaidos statusas– saugos statusas, kurį Tarnyba priskyrė atrinktoms mikroorganizmų grupėms remdamasi vertinimu, kurį atlikus nenustatyta pavojaus saugai.
  b)   1992 m. MPMK rekomendacijos– 1991 m. balandžio 11 d. pateikta Maisto produktų mokslinio komiteto nuomonėje nustatytos duomenų apie maisto fermentus teikimo rekomendacijos (11). |
| --- | --- |

(1)

Įterpiamas šis 1a straipsnis:

„1a straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   Kvalifikuotos saugos prielaidos statusas– saugos statusas, kurį Tarnyba priskyrė atrinktoms mikroorganizmų grupėms remdamasi vertinimu, kurį atlikus nenustatyta pavojaus saugai.

b)   1992 m. MPMK rekomendacijos– 1991 m. balandžio 11 d. pateikta Maisto produktų mokslinio komiteto nuomonėje nustatytos duomenų apie maisto fermentus teikimo rekomendacijos (11).

| (2) | 8 straipsnis papildomas 3, 4, 5 ir 6 dalimis:
  „3.   Nukrypstant nuo 1 dalies l punkto, dokumentų rinkinyje, pateiktame pagrindžiant maisto fermento saugos vertinimo paraišką, nebūtina pateikti toksikologinių duomenų, jeigu atitinkamas maisto fermentas yra gautas iš:






  a) | augalų arba gyvūnų valgomųjų dalių, skirtų vartoti žmonėms, arba kai galima pagrįstai tikėtis, kad juos vartos žmonės; arba |
| --- | --- | --- |

(2)

8 straipsnis papildomas 3, 4, 5 ir 6 dalimis:

„3.   Nukrypstant nuo 1 dalies l punkto, dokumentų rinkinyje, pateiktame pagrindžiant maisto fermento saugos vertinimo paraišką, nebūtina pateikti toksikologinių duomenų, jeigu atitinkamas maisto fermentas yra gautas iš:

a)

augalų arba gyvūnų valgomųjų dalių, skirtų vartoti žmonėms, arba kai galima pagrįstai tikėtis, kad juos vartos žmonės; arba

| b) | mikroorganizmų, turinčių Kvalifikuotos saugos prielaidos statusą. |
| --- | --- |

b)

mikroorganizmų, turinčių Kvalifikuotos saugos prielaidos statusą.

4.   3 dalis netaikoma, kai susiję augalai arba gyvūnai yra genetiškai modifikuoti organizmai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 2 straipsnio 5 dalyje, arba kai susijęs mikroorganizmas yra genetiškai modifikuotas mikroorganizmas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/41/EB (12) 2 straipsnio b punkte. Tačiau 3 dalies b punktas taikomas mikroorganizmams, kai jie genetiškai modifikuoti naudojant Direktyvos 2009/41/EB II priedo A dalies 4 punkte išvardytus metodus.

5.   Maisto fermentai gali būti grupuojami vienoje paraiškoje, su sąlyga, kad jų katalizinis aktyvumas būtų toks pats, jie būtų gauti iš to paties šaltinio (pvz., rūšies lygmeniu) iš esmės tokiu pačiu gamybos procesu, ir būtų gauti iš:

| a) | augalų arba gyvūnų valgomųjų dalių, skirtų vartoti žmonėms, arba kai galima pagrįstai tikėtis, kad juos vartos žmonės; arba |
| --- | --- |

a)

augalų arba gyvūnų valgomųjų dalių, skirtų vartoti žmonėms, arba kai galima pagrįstai tikėtis, kad juos vartos žmonės; arba

| b) | mikroorganizmų, turinčių Kvalifikuotos saugos prielaidos statusą; arba |
| --- | --- |

b)

mikroorganizmų, turinčių Kvalifikuotos saugos prielaidos statusą; arba

| c) | mikroorganizmų, kurie buvo naudoti gaminant maisto fermentus, kuriuos įvertino ir leido naudoti kompetentingos Prancūzijos arba Danijos institucijos, vadovaudamosi 1992 m. MPMK rekomendacijomis. |
| --- | --- |

c)

mikroorganizmų, kurie buvo naudoti gaminant maisto fermentus, kuriuos įvertino ir leido naudoti kompetentingos Prancūzijos arba Danijos institucijos, vadovaudamosi 1992 m. MPMK rekomendacijomis.

6.   5 dalis netaikoma, kai susiję augalai arba gyvūnai yra genetiškai modifikuoti organizmai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 2 straipsnio 5 dalyje, arba kai susijęs mikroorganizmas yra genetiškai modifikuotas mikroorganizmas, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/41/EB 2 straipsnio b punkte.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL 354, 2008 12 31, p. 1.

1

(2)  OL L 64, 2011 3 11, p. 15.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf

6

(7)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.

7

(8)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

8

(9)  OL L 125, 2009 5 21, p. 75.

9

(10)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf Žr. 13 puslapį.

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf“

11

(12)  OL L 125, 2009 5 21, p. 75.“

12

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 563/2012

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo dėl ES etaloninių laboratorijų sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (1), ypač į jo 32 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos (ES) etaloninių maisto, pašarų, gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės maisto ir pašarų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo I dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nustatytos Europos Sąjungos (ES) etaloninių maisto, pašarų, gyvūnų sveikatos ir gyvų gyvūnų tyrimo laboratorijų bendrosios užduotys, pareigos ir joms keliami reikalavimai. ES etaloninės maisto ir pašarų tyrimo laboratorijos yra išvardytos to reglamento VII priedo I dalyje;

| (2) | 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinančioje Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (2), nustatytos medžiagų ir likučių grupių, išvardytų tos direktyvos I priede, stebėsenos priemonės; |
| --- | --- |

(2)

1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinančioje Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (2), nustatytos medžiagų ir likučių grupių, išvardytų tos direktyvos I priede, stebėsenos priemonės;

| (3) | po laboratorijų veiklos Nyderlanduose pertvarkymo, visos „Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Miliau“ (RIVM), kuris šiuo metu yra nurodytas kaip ES etaloninė veterinarinių vaistų likučių ir teršalų gyvūniniuose maisto produktuose tyrimo laboratorija likučiams, išvardytiems Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3 ir 4, B 2 d ir B 3 d grupėse, tirti, funkcijos, įskaitant infrastruktūrą ir personalą, perduotos „RIKILT – Institute of Food Safety“. Pagal bendrąją sutartį, kurios galiojimas baigėsi 2011 m. gruodžio 31 d., RIVM atliekamos užduotys buvo pavestos RIKILT; |
| --- | --- |

(3)

po laboratorijų veiklos Nyderlanduose pertvarkymo, visos „Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Miliau“ (RIVM), kuris šiuo metu yra nurodytas kaip ES etaloninė veterinarinių vaistų likučių ir teršalų gyvūniniuose maisto produktuose tyrimo laboratorija likučiams, išvardytiems Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3 ir 4, B 2 d ir B 3 d grupėse, tirti, funkcijos, įskaitant infrastruktūrą ir personalą, perduotos „RIKILT – Institute of Food Safety“. Pagal bendrąją sutartį, kurios galiojimas baigėsi 2011 m. gruodžio 31 d., RIVM atliekamos užduotys buvo pavestos RIKILT;

| (4) | kadangi sutarties su RIVM galiojimas artėjo prie pabaigos, paskelbtas kvietimas atrinkti RIVM pakeisiančią ES etaloninę laboratoriją. Šia etalonine laboratorija turėtų būti paskirtas „RIKILT – Institute of Food Safety“, kuris pasirinktas dėl to, kad atitiko visus kriterijus; |
| --- | --- |

(4)

kadangi sutarties su RIVM galiojimas artėjo prie pabaigos, paskelbtas kvietimas atrinkti RIVM pakeisiančią ES etaloninę laboratoriją. Šia etalonine laboratorija turėtų būti paskirtas „RIKILT – Institute of Food Safety“, kuris pasirinktas dėl to, kad atitiko visus kriterijus;

| (5) | dėl Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1–4 grupėse išvardytų medžiagų svarbos ir dėl to, kad „RIKILT – Institute of Food Safety“ pasirinktas kaip atitinkantis visus kriterijus, nuo 2012 m. sausio 1 d. jis turėtų būti nurodytas kaip ES etaloninė veterinarinių vaistų likučių ir teršalų gyvūniniuose maisto produktuose tyrimo laboratorija likučiams, išvardytiems Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3 ir 4, B 2 d ir B 3 d grupėse, tirti. Šis reglamentas taikytinas atgaline data nuo 2012 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(5)

dėl Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1–4 grupėse išvardytų medžiagų svarbos ir dėl to, kad „RIKILT – Institute of Food Safety“ pasirinktas kaip atitinkantis visus kriterijus, nuo 2012 m. sausio 1 d. jis turėtų būti nurodytas kaip ES etaloninė veterinarinių vaistų likučių ir teršalų gyvūniniuose maisto produktuose tyrimo laboratorija likučiams, išvardytiems Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3 ir 4, B 2 d ir B 3 d grupėse, tirti. Šis reglamentas taikytinas atgaline data nuo 2012 m. sausio 1 d.;

| (6) | todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo I dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(6)

todėl Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo I dalis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 882/2004 VII priedo I dalies 12 punkto a papunktis pakeičiamas taip:

| „a) | Likučių, išvardytų Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3, 4 grupėse ir B 2 d ir B 3 d grupėse, tyrimo laboratorija
  „RIKILT – Institute for Food Safety“, „Wageningen UR“ padalinys
  Vageningenas
  Nyderlandai“ |
| --- | --- |

„a)

Likučių, išvardytų Direktyvos 96/23/EB I priedo A 1, 2, 3, 4 grupėse ir B 2 d ir B 3 d grupėse, tyrimo laboratorija

„RIKILT – Institute for Food Safety“, „Wageningen UR“ padalinys

Vageningenas

Nyderlandai“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

1

(2)  OL L 125, 1996 5 23, p. 10.

2

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/26

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 564/2012

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo nustatomos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (1), ypač į jo 51 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, 69 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 123 straipsnio 1 dalį, 128 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ir 131 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | valstybėms narėms, 2012 m. įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos schemą, reikėtų numatyti 2012 metų viršutines biudžeto išmokų, nurodytų to reglamento 52, 53 ir 54 straipsniuose, ribas; |
| --- | --- |

(1)

valstybėms narėms, 2012 m. įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos schemą, reikėtų numatyti 2012 metų viršutines biudžeto išmokų, nurodytų to reglamento 52, 53 ir 54 straipsniuose, ribas;

| (2) | valstybėms narėms, 2012 m. besinaudojančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 1 dalyje ar 131 straipsnio 1 dalyje numatytomis galimybėmis, reikėtų numatyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 II antraštinės dalies 5 skyriuje nurodytos specialiosios paramos 2012 metų viršutines biudžeto ribas; |
| --- | --- |

(2)

valstybėms narėms, 2012 m. besinaudojančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 1 dalyje ar 131 straipsnio 1 dalyje numatytomis galimybėmis, reikėtų numatyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 II antraštinės dalies 5 skyriuje nurodytos specialiosios paramos 2012 metų viršutines biudžeto ribas;

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad susietoji su gamyba pagalba, numatyta 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose, neturi viršyti 3,5 % to reglamento 40 straipsnyje nurodytų nacionalinių viršutinių ribų. Siekiant aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštų sumų, susijusių su atitinkamomis priemonėmis, viršutines ribas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad susietoji su gamyba pagalba, numatyta 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose, neturi viršyti 3,5 % to reglamento 40 straipsnyje nurodytų nacionalinių viršutinių ribų. Siekiant aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštų sumų, susijusių su atitinkamomis priemonėmis, viršutines ribas;

| (4) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktu, pagal to reglamento 69 straipsnio 7 dalį apskaičiuotos sumos buvo pateiktos 2009 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1120/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytos bendrosios išmokos schemos taikymo taisyklės (2), III priede. Siekiant aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštas sumas, kurias jos planuoja naudoti pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktą; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktu, pagal to reglamento 69 straipsnio 7 dalį apskaičiuotos sumos buvo pateiktos 2009 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1120/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytos bendrosios išmokos schemos taikymo taisyklės (2), III priede. Siekiant aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštas sumas, kurias jos planuoja naudoti pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktą;

| (5) | siekiant aiškumo reikėtų paskelbti 2012 metų bendrosios išmokos schemos viršutines biudžeto ribas, nustatytas iš Reglamento (EB) Nr. 73/2009 VIII priede pateiktų viršutinių ribų atėmus to reglamento 52, 53, 54 ir 68 straipsniuose nurodytų išmokų viršutines ribas. Suma, kurią reikia atimti iš minėto VIII priedo, kad būtų galima finansuoti specialiąją paramą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnyje, atitinka specialiajai paramai skirtos bendros sumos, apie kurią valstybės narės pranešė, ir specialiajai paramai finansuoti skirtų sumų pagal to reglamento 69 straipsnio 6 dalies a punktą skirtumą. Kai valstybė narė, įgyvendinanti bendrosios išmokos schemą, nusprendžia skirti paramą, nurodytą 68 straipsnio 1 dalies c punkte, Komisijai pranešama suma turi būti įtraukta į bendrosios išmokos schemos viršutinę ribą, nes tokia parama padidina vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmokas skaičių; |
| --- | --- |

(5)

siekiant aiškumo reikėtų paskelbti 2012 metų bendrosios išmokos schemos viršutines biudžeto ribas, nustatytas iš Reglamento (EB) Nr. 73/2009 VIII priede pateiktų viršutinių ribų atėmus to reglamento 52, 53, 54 ir 68 straipsniuose nurodytų išmokų viršutines ribas. Suma, kurią reikia atimti iš minėto VIII priedo, kad būtų galima finansuoti specialiąją paramą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnyje, atitinka specialiajai paramai skirtos bendros sumos, apie kurią valstybės narės pranešė, ir specialiajai paramai finansuoti skirtų sumų pagal to reglamento 69 straipsnio 6 dalies a punktą skirtumą. Kai valstybė narė, įgyvendinanti bendrosios išmokos schemą, nusprendžia skirti paramą, nurodytą 68 straipsnio 1 dalies c punkte, Komisijai pranešama suma turi būti įtraukta į bendrosios išmokos schemos viršutinę ribą, nes tokia parama padidina vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmokas skaičių;

| (6) | valstybėms narėms, kurios 2012 m. įgyvendina Reglamento (EB) Nr. 73/2009 V antraštinės dalies 2 skyriuje numatytą vienkartinės išmokos už plotus schemą, metiniai finansiniai paketai turėtų būti nustatyti pagal minėto reglamento 123 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(6)

valstybėms narėms, kurios 2012 m. įgyvendina Reglamento (EB) Nr. 73/2009 V antraštinės dalies 2 skyriuje numatytą vienkartinės išmokos už plotus schemą, metiniai finansiniai paketai turėtų būti nustatyti pagal minėto reglamento 123 straipsnio 1 dalį;

| (7) | siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už cukrų pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 straipsnį; |
| --- | --- |

(7)

siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už cukrų pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 straipsnį;

| (8) | siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnį; |
| --- | --- |

(8)

siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnį;

| (9) | reikėtų valstybėms narėms, įgyvendinančioms vienkartinės išmokos už plotus schemą, paskelbti 2012 metų viršutines biudžeto ribas, taikytinas pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves 2012 m., nustatytas pagal jų pranešimus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnio 2 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

(9)

reikėtų valstybėms narėms, įgyvendinančioms vienkartinės išmokos už plotus schemą, paskelbti 2012 metų viršutines biudžeto ribas, taikytinas pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves 2012 m., nustatytas pagal jų pranešimus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnio 2 dalies nuostatų;

| (10) | siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už minkštuosius vaisius pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 129 straipsnį; |
| --- | --- |

(10)

siekiant aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotus schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2012 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už minkštuosius vaisius pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 129 straipsnį;

| (11) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento I priede.

2.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 3 dalyje ir 131 straipsnio 4 dalyje nurodytos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento II priede.

3.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose nurodytos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento III priede.

4.   Lėšos, kurias valstybės narės gali naudoti remdamosi Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktu to reglamento 68 straipsnio 1 dalyje nurodytai specialiajai paramai teikti, yra nurodytos šio reglamento IV priede.

5.   Viršutinės 2012 metų bendrosios išmokos schemos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje, biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento V priede.

6.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 123 straipsnio 1 dalyje nurodyti 2012 metų metiniai finansiniai paketai yra nustatyti šio reglamento VI priede.

7.   Didžiausios lėšų, skirtų Čekijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Rumunijai, Slovakijai ir Vengrijai Reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už cukrų 2012 m. išmokėti, sumos yra nustatytos šio reglamento VII priede.

8.   Didžiausios lėšų, skirtų Čekijai, Lenkijai, Slovakijai ir Vengrijai Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už vaisius ir daržoves 2012 m. išmokėti, sumos yra nustatytos šio reglamento VIII priede.

9.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnio 2 dalyje numatytos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos pateikiamos šio reglamento IX priede.

10.   Didžiausios lėšų, skirtų Bulgarijai, Lenkijai ir Vengrijai Reglamento (EB) Nr. 73/2009 129 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už minkštuosius vaisius 2012 m. išmokėti, sumos yra nustatytos šio reglamento X priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

1

(2)  OL L 316, 2009 12 2, p. 1.

2

---

I PRIEDAS

TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ, MOKĖTINŲ PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 52, 53 IR 54 STRAIPSNIUS, VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2012 kalendoriniai metai

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Priemoka už avis ir ožkas | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Papildoma priemoka už avis ir ožkas | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Priemoka už karves žindenes | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Papildoma priemoka už karves žindenes | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 54 straipsnio 2 dalis | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(tūkst. EUR)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Priemoka už avis ir ožkas

21 892

600

Papildoma priemoka už avis ir ožkas

7 184

200

Priemoka už karves žindenes

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Papildoma priemoka už karves žindenes

19 389

26 000

99

9 462

Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 54 straipsnio 2 dalis

33 025

850

---

II PRIEDAS

REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 68 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTOS SPECIALIOSIOS PARAMOS VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 8 600 |
| Bulgarija | 28 500 |
| Čekija | 31 826 |
| Danija | 36 325 |
| Estija | 1 253 |
| Airija | 25 000 |
| Graikija | 108 000 |
| Ispanija | 248 065 |
| Prancūzija | 466 600 |
| Italija | 321 950 |
| Latvija | 5 130 |
| Lietuva | 13 304 |
| Vengrija | 130 898 |
| Nyderlandai | 37 900 |
| Austrija | 13 900 |
| Lenkija | 106 558 |
| Portugalija | 34 111 |
| Rumunija | 37 545 |
| Slovėnija | 13 154 |
| Slovakija | 12 000 |
| Suomija | 52 483 |
| Švedija | 3 469 |
| Jungtinė Karalystė | 29 800 |
| Valstybių narių praneštos 68 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai paramai teikti skirtos sumos įtrauktos į bendrosios išmokos schemos viršutinę ribą.
  Graikija – 30 000 tūkst. EUR
  Slovėnija – 5 400 tūkst. EUR |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Belgija

8 600

Bulgarija

28 500

Čekija

31 826

Danija

36 325

Estija

1 253

Airija

25 000

Graikija

108 000

Ispanija

248 065

Prancūzija

466 600

Italija

321 950

Latvija

5 130

Lietuva

13 304

Vengrija

130 898

Nyderlandai

37 900

Austrija

13 900

Lenkija

106 558

Portugalija

34 111

Rumunija

37 545

Slovėnija

13 154

Slovakija

12 000

Suomija

52 483

Švedija

3 469

Jungtinė Karalystė

29 800

Valstybių narių praneštos 68 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai paramai teikti skirtos sumos įtrauktos į bendrosios išmokos schemos viršutinę ribą.

Graikija – 30 000 tūkst. EUR

Slovėnija – 5 400 tūkst. EUR

---

III PRIEDAS

REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 68 STRAIPSNIO 1 DALIES a PUNKTO i, ii, iii IR iv PAPUNKČIUOSE IR 68 STRAIPSNIO 1 DALIES b IR e PUNKTUOSE NURODYTOS PARAMOS VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 4 461 |
| Bulgarija | 28 500 |
| Čekija | 31 826 |
| Danija | 18 285 |
| Estija | 1 253 |
| Airija | 25 000 |
| Graikija | 78 000 |
| Ispanija | 184 965 |
| Prancūzija | 297 600 |
| Italija | 152 950 |
| Latvija | 5 130 |
| Lietuva | 13 304 |
| Vengrija | 46 164 |
| Nyderlandai | 30 100 |
| Austrija | 13 900 |
| Lenkija | 106 558 |
| Portugalija | 21 210 |
| Rumunija | 37 545 |
| Slovėnija | 7 754 |
| Slovakija | 12 000 |
| Suomija | 52 483 |
| Švedija | 3 469 |
| Jungtinė Karalystė | 29 800 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Belgija

4 461

Bulgarija

28 500

Čekija

31 826

Danija

18 285

Estija

1 253

Airija

25 000

Graikija

78 000

Ispanija

184 965

Prancūzija

297 600

Italija

152 950

Latvija

5 130

Lietuva

13 304

Vengrija

46 164

Nyderlandai

30 100

Austrija

13 900

Lenkija

106 558

Portugalija

21 210

Rumunija

37 545

Slovėnija

7 754

Slovakija

12 000

Suomija

52 483

Švedija

3 469

Jungtinė Karalystė

29 800

---

IV PRIEDAS

VALSTYBIŲ NARIŲ PAGAL REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 69 STRAIPSNIO 6 DALIES a PUNKTĄ NAUDOTINOS SUMOS SPECIALIAJAI PARAMAI, NUMATYTAI TO REGLAMENTO 68 STRAIPSNIO 1 DALYJE, TEIKTI

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 8 600 |
| Danija | 23 250 |
| Airija | 23 900 |
| Graikija | 70 000 |
| Ispanija | 144 400 |
| Prancūzija | 84 000 |
| Italija | 144 900 |
| Nyderlandai | 31 700 |
| Austrija | 11 900 |
| Portugalija | 21 700 |
| Slovėnija | 5 400 |
| Suomija | 6 190 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Belgija

8 600

Danija

23 250

Airija

23 900

Graikija

70 000

Ispanija

144 400

Prancūzija

84 000

Italija

144 900

Nyderlandai

31 700

Austrija

11 900

Portugalija

21 700

Slovėnija

5 400

Suomija

6 190

---

V PRIEDAS

BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMOS VIRŠUTINĖS BIUDŽETO RIBOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Belgija | 517 901 |
| Danija | 1 035 927 |
| Vokietija | 5 852 938 |
| Airija | 1 339 769 |
| Graikija | 2 225 227 |
| Ispanija | 4 913 824 |
| Prancūzija | 7 586 247 |
| Italija | 4 202 085 |
| Liuksemburgas | 37 671 |
| Malta | 5 137 |
| Nyderlandai | 891 551 |
| Austrija | 679 111 |
| Portugalija | 476 907 |
| Slovėnija | 129 221 |
| Suomija | 523 455 |
| Švedija | 767 437 |
| Jungtinė Karalystė | 3 958 242 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Belgija

517 901

Danija

1 035 927

Vokietija

5 852 938

Airija

1 339 769

Graikija

2 225 227

Ispanija

4 913 824

Prancūzija

7 586 247

Italija

4 202 085

Liuksemburgas

37 671

Malta

5 137

Nyderlandai

891 551

Austrija

679 111

Portugalija

476 907

Slovėnija

129 221

Suomija

523 455

Švedija

767 437

Jungtinė Karalystė

3 958 242

---

VI PRIEDAS

METINIAI FINANSINIAI VIENKARTINĖS IŠMOKOS UŽ PLOTUS SCHEMOS PAKETAI

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Bulgarija | 472 216 |
| Čekija | 755 659 |
| Estija | 90 789 |
| Kipras | 45 787 |
| Latvija | 125 540 |
| Lietuva | 323 394 |
| Vengrija | 1 033 364 |
| Lenkija | 2 504 542 |
| Rumunija | 1 043 001 |
| Slovakija | 328 485 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Bulgarija

472 216

Čekija

755 659

Estija

90 789

Kipras

45 787

Latvija

125 540

Lietuva

323 394

Vengrija

1 033 364

Lenkija

2 504 542

Rumunija

1 043 001

Slovakija

328 485

---

VII PRIEDAS

DIDŽIAUSIOS LĖŠŲ, SKIRTŲ VALSTYBĖMS NARĖMS REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 126 STRAIPSNYJE NURODYTOMS ATSKIROMS IŠMOKOMS UŽ CUKRŲ IŠMOKĖTI, SUMOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Čekija | 44 245 |
| Latvija | 3 308 |
| Lietuva | 10 260 |
| Vengrija | 41 010 |
| Lenkija | 159 392 |
| Rumunija | 6 062 |
| Slovakija | 19 289 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Čekija

44 245

Latvija

3 308

Lietuva

10 260

Vengrija

41 010

Lenkija

159 392

Rumunija

6 062

Slovakija

19 289

---

VIII PRIEDAS

DIDŽIAUSIOS LĖŠŲ, SKIRTŲ VALSTYBĖMS NARĖMS REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 127 STRAIPSNYJE NURODYTOMS ATSKIROMS IŠMOKOMS UŽ VAISIUS IR DARŽOVES IŠMOKĖTI, SUMOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Čekija | 414 |
| Vengrija | 4 756 |
| Lenkija | 6 715 |
| Slovakija | 690 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Čekija

414

Vengrija

4 756

Lenkija

6 715

Slovakija

690

---

IX PRIEDAS

REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 128 STRAIPSNYJE NURODYTOS VIRŠUTINĖS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IŠMOKOMS UŽ VAISIUS IR DARŽOVES SKIRTO BIUDŽETO RIBOS

2012 kalendoriniai metai

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Valstybė narė | Kipras |
| Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 128 straipsnio 2 dalis | 3 359 |

(tūkst. EUR)

Valstybė narė

Kipras

Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 128 straipsnio 2 dalis

3 359

---

X PRIEDAS

DIDŽIAUSIOS LĖŠŲ, SKIRTŲ VALSTYBĖMS NARĖMS REGLAMENTO (EB) Nr. 73/2009 129 STRAIPSNYJE NURODYTOMS ATSKIROMS IŠMOKOMS UŽ MINKŠTUOSIUS VAISIUS IŠMOKĖTI, SUMOS

2012 kalendoriniai metai

| Valstybė narė | (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Bulgarija | 226 |
| Vengrija | 391 |
| Lenkija | 11 040 |

Valstybė narė

(tūkst. EUR)

Bulgarija

226

Vengrija

391

Lenkija

11 040

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/35

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 565/2012

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/37

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 22 d.

kuriuo skiriamas Regionų komiteto Vokietijai atstovaujantis pakaitinis narys

(2012/342/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 305 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.; |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 18 d. Taryba priėmė sprendimus 2009/1014/ES (1) ir 2010/29/ES (2) dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 26 d. iki 2015 m. sausio 25 d.;

| (2) | pasibaigus Manfred RICHTER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

pasibaigus Manfred RICHTER kadencijai tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Likusiam dabartinės kadencijos laikui iki 2015 m. sausio 25 d. Regionų komiteto pakaitine nare skiriama:

| — | Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. VESTAGER

---

(1)  OL L 348, 2009 12 29, p. 22.

1

(2)  OL L 12, 2010 1 19, p. 11.

2

---

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2012 m. birželio 27 d.

kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo

(2012/343/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   INICIJAVIMAS

| (1) | 2011 m. balandžio 19 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. balandžio 19 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas gavus 2011 m. kovo 7 d.Solae Europe S.A. (toliau – skundo pateikėjas), kuris pagamina didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 25 %, visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, pateiktą skundą (3). Skunde pateikti minėto produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurie laikyti pakankamais tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas gavus 2011 m. kovo 7 d.Solae Europe S.A. (toliau – skundo pateikėjas), kuris pagamina didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 25 %, visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, pateiktą skundą (3). Skunde pateikti minėto produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurie laikyti pakankamais tyrimo inicijavimui pagrįsti.

2.   SU TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

| (3) | Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitam žinomam Sąjungos gamintojui, eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitam žinomam Sąjungos gamintojui, eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (4) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Visos suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta. |
| --- | --- |

(5)

Visos suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

| (6) | Atsižvelgiant į tariamai didelį eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atranka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamu produktu susijusią veiklą per 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Dėl eksportuojančių gamintojų atrankos taip pat konsultuotasi su KLR institucijomis. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į tariamai didelį eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atranka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir jei ji reikalinga, kad galėtų atrinkti bendroves, visų eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų paprašyta pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamu produktu susijusią veiklą per 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Dėl eksportuojančių gamintojų atrankos taip pat konsultuotasi su KLR institucijomis.

2.1.   EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ ATRANKA

| (7) | Dvidešimt eksportuojančių gamintojų pateikė atrankoje prašomą informaciją ir iki nurodyto termino pasisiūlė bendradarbiauti. Šių eksportuojančių gamintojų (grupių) nurodytos ES pardavimo apimtys sudarė maždaug 90 % nagrinėjamo importo tiriamuoju laikotarpiu. Todėl bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu. |
| --- | --- |

(7)

Dvidešimt eksportuojančių gamintojų pateikė atrankoje prašomą informaciją ir iki nurodyto termino pasisiūlė bendradarbiauti. Šių eksportuojančių gamintojų (grupių) nurodytos ES pardavimo apimtys sudarė maždaug 90 % nagrinėjamo importo tiriamuoju laikotarpiu. Todėl bendradarbiavimo lygis laikytas aukštu.

| (8) | Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių gamintojų (grupių), pareiškusių norą bendradarbiauti, skaičių, nuspręsta, kad būtina eksportuojančių gamintojų atranka. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į didelį eksportuojančių gamintojų (grupių), pareiškusių norą bendradarbiauti, skaičių, nuspręsta, kad būtina eksportuojančių gamintojų atranka.

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija, remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką, atrinko bendroves. Todėl pradžioje buvo atrinktos dvi susijusių bendrovių grupės, atstovaujančios, inter alia, penkis individualius gamintojus ir kurių eksportas sudarė 40–50 % nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR į ES tiriamuoju laikotarpiu. Nustačius, kad nustatant antidempingo muitą šias grupes tikriausiai reikėtų tirti kaip vieną subjektą (žr. 41 konstatuojamąją dalį), atrinkta trečia eksportuojančių gamintojų grupė, taigi jų eksportas sudarė 45–60 % Kinijos importo į Sąjungą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl pradžioje ir vėliau atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Kinijos valdžios institucijomis. Du susiję eksportuojantys gamintojai prieštaravo papildomai atrankai ir teigė, kad jei atranka turi būti išplėsta, jie labiau tiktų būti atrinkti kaip trečia eksportuojančių gamintojų grupė. Reikia pabrėžti, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį iš naujo siūlyta atrinkti tris eksportuojančių gamintojų grupes, kurių nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis ES per TL buvo didžiausia. Be to, dviejų susijusių gamintojų, kurie teigė, kad reikėjo juos pasirinkti kaip trečią grupę, nagrinėjamojo produkto pardavimo ES apimtis per TL buvo labai maža – mažiau nei 10 % pasirinktos trečios grupės apimties. Todėl patvirtinta, kad siūlytos trys grupės geriausiai tiko būti atrinktomis išplėstoje atrankoje. Daugiau prieštaravimų negauta. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį Komisija, remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką, atrinko bendroves. Todėl pradžioje buvo atrinktos dvi susijusių bendrovių grupės, atstovaujančios, inter alia, penkis individualius gamintojus ir kurių eksportas sudarė 40–50 % nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR į ES tiriamuoju laikotarpiu. Nustačius, kad nustatant antidempingo muitą šias grupes tikriausiai reikėtų tirti kaip vieną subjektą (žr. 41 konstatuojamąją dalį), atrinkta trečia eksportuojančių gamintojų grupė, taigi jų eksportas sudarė 45–60 % Kinijos importo į Sąjungą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl pradžioje ir vėliau atrinktų gamintojų konsultuotasi su susijusiomis šalimis ir Kinijos valdžios institucijomis. Du susiję eksportuojantys gamintojai prieštaravo papildomai atrankai ir teigė, kad jei atranka turi būti išplėsta, jie labiau tiktų būti atrinkti kaip trečia eksportuojančių gamintojų grupė. Reikia pabrėžti, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį iš naujo siūlyta atrinkti tris eksportuojančių gamintojų grupes, kurių nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis ES per TL buvo didžiausia. Be to, dviejų susijusių gamintojų, kurie teigė, kad reikėjo juos pasirinkti kaip trečią grupę, nagrinėjamojo produkto pardavimo ES apimtis per TL buvo labai maža – mažiau nei 10 % pasirinktos trečios grupės apimties. Todėl patvirtinta, kad siūlytos trys grupės geriausiai tiko būti atrinktomis išplėstoje atrankoje. Daugiau prieštaravimų negauta.

2.2.   IMPORTUOTOJŲ ATRANKA

| (10) | Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti importuotojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti nesusijusių importuotojų atranką. |
| --- | --- |

(10)

Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti importuotojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti nesusijusių importuotojų atranką.

| (11) | Septyni nesusiję importuotojai, kuriems tenka 20 % viso nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą, sutiko būti atrinkti. Atrinkti trys importuotojai, kuriems tenka maždaug 17 % viso importo iš KLR ir beveik 90 % bendradarbiaujančių importuotojų importo. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi susijusioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl atrinktų bendrovių. Prieštaravimų negauta. Vienas iš atrinktų importuotojų liovėsi bendradarbiauti ir nepateikė klausimyno atsakymų. |
| --- | --- |

(11)

Septyni nesusiję importuotojai, kuriems tenka 20 % viso nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą, sutiko būti atrinkti. Atrinkti trys importuotojai, kuriems tenka maždaug 17 % viso importo iš KLR ir beveik 90 % bendradarbiaujančių importuotojų importo. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi susijusioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl atrinktų bendrovių. Prieštaravimų negauta. Vienas iš atrinktų importuotojų liovėsi bendradarbiauti ir nepateikė klausimyno atsakymų.

2.3.   KLAUSIMYNO ATSAKYMAI IR TIKRINIMAI

| (12) | Kad eksportuojančių KLR gamintojų grupės panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija jiems nusiuntė prašymo taikyti RER arba IR formas. Šiuo atžvilgiu dvi atrinktos bendrovių grupės paprašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o likusi atrinkta bendrovių grupė paprašė taikyti IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(12)

Kad eksportuojančių KLR gamintojų grupės panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija jiems nusiuntė prašymo taikyti RER arba IR formas. Šiuo atžvilgiu dvi atrinktos bendrovių grupės paprašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o likusi atrinkta bendrovių grupė paprašė taikyti IR pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį.

| (13) | Prašymo taikyti RER arba IR formos taip pat nusiųstos neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams (grupėms), kurie nurodė ketinantys prašyti individualaus tyrimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(13)

Prašymo taikyti RER arba IR formos taip pat nusiųstos neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams (grupėms), kurie nurodė ketinantys prašyti individualaus tyrimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį.

| (14) | Komisija nusiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, ketinimą prašyti individualaus nagrinėjimo pareiškusiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, skundo pateikėjui ir kitam žinomam Sąjungos gamintojui, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams. |
| --- | --- |

(14)

Komisija nusiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, ketinimą prašyti individualaus nagrinėjimo pareiškusiems neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams, skundo pateikėjui ir kitam žinomam Sąjungos gamintojui, atrinktiems importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams.

| (15) | Paprašius galimų panašių šalių – Brazilijos, Izraelio ir Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) – gamintojų pateikti informacijos, klausimynai taip pat nusiųsti bendradarbiauti pasisiūliusiems gamintojams Brazilijoje ir Izraelyje, siekiant nustatyti normaliąją vertę bendrovėms, kurioms negalima taikyti RER (žr. 60–64 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(15)

Paprašius galimų panašių šalių – Brazilijos, Izraelio ir Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) – gamintojų pateikti informacijos, klausimynai taip pat nusiųsti bendradarbiauti pasisiūliusiems gamintojams Brazilijoje ir Izraelyje, siekiant nustatyti normaliąją vertę bendrovėms, kurioms negalima taikyti RER (žr. 60–64 konstatuojamąsias dalis).

| (16) | Gauti išsamūs trijų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų grupių, vieno Brazilijos gamintojo, vieno Izraelio gamintojo, vieno Sąjungos gamintojo (kuriam priklauso viena gamybos įmonė Belgijoje ir dar viena Danijoje), dviejų (iš trijų) atrinktų importuotojų ir keturių ES naudotojų klausimyno atsakymai. Dar vienas Brazilijos gamintojas pateikė neišsamų atsakymą. |
| --- | --- |

(16)

Gauti išsamūs trijų atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų grupių, vieno Brazilijos gamintojo, vieno Izraelio gamintojo, vieno Sąjungos gamintojo (kuriam priklauso viena gamybos įmonė Belgijoje ir dar viena Danijoje), dviejų (iš trijų) atrinktų importuotojų ir keturių ES naudotojų klausimyno atsakymai. Dar vienas Brazilijos gamintojas pateikė neišsamų atsakymą.

| (17) | Be to, gauti vieno neatrinkto eksportuojančio gamintojo (toliau – pareiškėjo A) ir vienos susijusių neatrinktų eksportuojančių gamintojų grupės (bendrai vadinamos pareiškėju B) (4) prašymai taikyti individualų tyrimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Išnagrinėjus atrinktų šalių pateiktą informaciją bei šiuos prašymus, įskaitant tinkamai užpildytus klausimynus, nuspręsta, kad atrankoje nagrinėtinų eksportuojančių gamintojų (grupių) skaičius buvo toks didelis, kad papildomi individualūs tyrimai būtų nepagrįstai didelė našta ir kliudytų laiku baigti tyrimą. Todėl pareiškėjams pranešta, kad jų prašymai atlikti individualų tyrimą buvo atmesti. |
| --- | --- |

(17)

Be to, gauti vieno neatrinkto eksportuojančio gamintojo (toliau – pareiškėjo A) ir vienos susijusių neatrinktų eksportuojančių gamintojų grupės (bendrai vadinamos pareiškėju B) (4) prašymai taikyti individualų tyrimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. Išnagrinėjus atrinktų šalių pateiktą informaciją bei šiuos prašymus, įskaitant tinkamai užpildytus klausimynus, nuspręsta, kad atrankoje nagrinėtinų eksportuojančių gamintojų (grupių) skaičius buvo toks didelis, kad papildomi individualūs tyrimai būtų nepagrįstai didelė našta ir kliudytų laiku baigti tyrimą. Todėl pareiškėjams pranešta, kad jų prašymai atlikti individualų tyrimą buvo atmesti.

| (18) | Pareiškėjas B prieštaravo sprendimui nesvarstyti jo paraiškos taikyti individualų tyrimą. Jis nurodė, kad toks atsisakymas prieštarautų pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 daliai ir antidempingo susitarimo 6.10 straipsniui, kaip neseniai išaiškino PPO ginčų sprendimo institucija tvirtinimo detalių byloje (5). Antra, toks atsisakymas prieštarautų pagrindiniam proporcingumo principui. |
| --- | --- |

(18)

Pareiškėjas B prieštaravo sprendimui nesvarstyti jo paraiškos taikyti individualų tyrimą. Jis nurodė, kad toks atsisakymas prieštarautų pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 daliai ir antidempingo susitarimo 6.10 straipsniui, kaip neseniai išaiškino PPO ginčų sprendimo institucija tvirtinimo detalių byloje (5). Antra, toks atsisakymas prieštarautų pagrindiniam proporcingumo principui.

| (19) | Dėl pirmojo teiginio, pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje bei antidempingo reglamento 6.10 straipsnyje išskirtinai leidžiama tyrimą atliekančiai institucijai nesvarstyti prašymų atlikti individualų tyrimą, jei eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičius yra toks didelis, kad nebūtų įmanoma to atlikti. PPO apeliacinė institucija tvirtinimo detalių byloje išaiškino, kad laiku pateikti prašymai taikyti individualų tyrimą „paprastai“ turėtų būti priimti, nebent tai būtų „nepagrįsta našta“ (6). Šiuo atveju tiriant individualaus tyrimo prašiusių pareiškėjų klausimyno atsakymus ir prašymų taikyti RER formų atsakymus reikėtų vienoje bendrovėje (pareiškėjo A atveju) ir kitose dviejose kitose bendrovėse (pareiškėjo B atveju) atlikti tyrimus vietoje. Atliekant šiuos tyrimus vietoje reikėtų patikrinti atitiktį 2 straipsnio 7 dalies c punkto nuostatoms bei visų šių subjektų nurodytą struktūrą, išlaidas (įskaitant gamybos išlaidas ir įsigijimą), pardavimą ir pelningumą. Atsižvelgiant į didelį subjektų, kurie jau nagrinėti atliekant atranką, skaičių, įtraukus papildomą pareiškėją našta tikrai būtų buvusi nepagrįstai didelė ir būtų rimtai kliudyta laiku baigti tyrimą. Todėl sprendimas nepriimti šių prašymų atlikti individualų tyrimą yra pagrįstas teisės aktais ir nepažeidžia proporcingumo principo. |
| --- | --- |

(19)

Dėl pirmojo teiginio, pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje bei antidempingo reglamento 6.10 straipsnyje išskirtinai leidžiama tyrimą atliekančiai institucijai nesvarstyti prašymų atlikti individualų tyrimą, jei eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičius yra toks didelis, kad nebūtų įmanoma to atlikti. PPO apeliacinė institucija tvirtinimo detalių byloje išaiškino, kad laiku pateikti prašymai taikyti individualų tyrimą „paprastai“ turėtų būti priimti, nebent tai būtų „nepagrįsta našta“ (6). Šiuo atveju tiriant individualaus tyrimo prašiusių pareiškėjų klausimyno atsakymus ir prašymų taikyti RER formų atsakymus reikėtų vienoje bendrovėje (pareiškėjo A atveju) ir kitose dviejose kitose bendrovėse (pareiškėjo B atveju) atlikti tyrimus vietoje. Atliekant šiuos tyrimus vietoje reikėtų patikrinti atitiktį 2 straipsnio 7 dalies c punkto nuostatoms bei visų šių subjektų nurodytą struktūrą, išlaidas (įskaitant gamybos išlaidas ir įsigijimą), pardavimą ir pelningumą. Atsižvelgiant į didelį subjektų, kurie jau nagrinėti atliekant atranką, skaičių, įtraukus papildomą pareiškėją našta tikrai būtų buvusi nepagrįstai didelė ir būtų rimtai kliudyta laiku baigti tyrimą. Todėl sprendimas nepriimti šių prašymų atlikti individualų tyrimą yra pagrįstas teisės aktais ir nepažeidžia proporcingumo principo.

| (20) | Gavęs pranešimą, kad individualus tyrimas sudarytų pernelyg didelę naštą, pareiškėjas B pasiūlė atsiimti savo prašymą taikyti RER, jei būtų sutikta atlikti individualų tyrimą. Kadangi jis teigė per TL atlikęs tik vieną nedidelį eksporto sandorį ir daugiau nebesikreiptų dėl RER, jo teigimu, Komisijai nereikėtų atlikti tikrinimo vietoje KLR siekiant nustatyti dempingą ir pakaktų išnagrinėti tą vienintelį eksporto sandorį patikrinant ES skundo pateikėjo klausimyno atsakymą. Tuo remdamasis eksportuotojas teigė, kad individualus tyrimas nesudarytų naštos. |
| --- | --- |

(20)

Gavęs pranešimą, kad individualus tyrimas sudarytų pernelyg didelę naštą, pareiškėjas B pasiūlė atsiimti savo prašymą taikyti RER, jei būtų sutikta atlikti individualų tyrimą. Kadangi jis teigė per TL atlikęs tik vieną nedidelį eksporto sandorį ir daugiau nebesikreiptų dėl RER, jo teigimu, Komisijai nereikėtų atlikti tikrinimo vietoje KLR siekiant nustatyti dempingą ir pakaktų išnagrinėti tą vienintelį eksporto sandorį patikrinant ES skundo pateikėjo klausimyno atsakymą. Tuo remdamasis eksportuotojas teigė, kad individualus tyrimas nesudarytų naštos.

| (21) | Tačiau sutikus atlikti individualų tyrimą reikėtų atlikti pareiškėjo B tikrinimą vietoje, nes neatlikus abiejų grupei priklausančių gamintojų tikrinimo vietoje KLR negalima atmesti kito pardavimo į ES per TL galimybės. Atsižvelgiant į trijų didelių atrinktų bendrovių grupių mastą toks tyrimas būtų buvęs nepagrįsta našta. Todėl prašymas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(21)

Tačiau sutikus atlikti individualų tyrimą reikėtų atlikti pareiškėjo B tikrinimą vietoje, nes neatlikus abiejų grupei priklausančių gamintojų tikrinimo vietoje KLR negalima atmesti kito pardavimo į ES per TL galimybės. Atsižvelgiant į trijų didelių atrinktų bendrovių grupių mastą toks tyrimas būtų buvęs nepagrįsta našta. Todėl prašymas buvo atmestas.

| (22) | Sprendimas nepriimti prašymų atlikti individualų tyrimą nepakeistas. Atsižvelgiant į išdėstytas priežastis galutinai nuspręsta, kad negalima patenkinti individualaus nagrinėjimo prašymų, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų laiku jį užbaigti. |
| --- | --- |

(22)

Sprendimas nepriimti prašymų atlikti individualų tyrimą nepakeistas. Atsižvelgiant į išdėstytas priežastis galutinai nuspręsta, kad negalima patenkinti individualaus nagrinėjimo prašymų, nes tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų laiku jį užbaigti.

| (23) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Eksportuojantys KLR gamintojai:






  — | Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Dezhou |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Eksportuojantys KLR gamintojai:

—

Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Dezhou

| — | Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Shenxian, Qingdao, Yucheng |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Shenxian, Qingdao, Yucheng

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Liaocheng, Qingdao |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. ir jo susijusios bendrovės, Liaocheng, Qingdao

| b) | Sąjungos gamintojas:






  — | Solae Europe, kurio gamybos įmonės yra:






  — | Belgija, Ypras (Solae Belgium) ir |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Sąjungos gamintojas:

—

Solae Europe, kurio gamybos įmonės yra:

—

Belgija, Ypras (Solae Belgium) ir

| — | Danija, Arhusas (Solae Denmark) |
| --- | --- |

—

Danija, Arhusas (Solae Denmark)

| c) | Panašios šalies gamintojai:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio |
| --- | --- | --- |

c)

Panašios šalies gamintojai:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, San Paulas |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, San Paulas

3.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (24) | Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko apėmė 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(24)

Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko apėmė 2010 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

4.   TARPINIO ETAPO IŠVADOS

| (25) | Tarpiniame etape laikyta, kad būtų netinkama nustatyti laikinas priemones, ypač atsižvelgiant į poreikį toliau nagrinėti tam tikrų koncentruotų sojos baltymų importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(25)

Tarpiniame etape laikyta, kad būtų netinkama nustatyti laikinas priemones, ypač atsižvelgiant į poreikį toliau nagrinėti tam tikrų koncentruotų sojos baltymų importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį.

5.   TOLESNĖ PROCEDŪRA

| (26) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta laikinųjų priemonių nenustatyti (toliau - tarpinis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo nuomonę dėl tarpinių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(26)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis nuspręsta laikinųjų priemonių nenustatyti (toliau - tarpinis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo nuomonę dėl tarpinių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

| (27) | Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina, kad ji galėtų padaryti galutines išvadas. Be 23 konstatuojamojoje dalyje minėtų tikrinimų, atliktas papildomas tikrinimas Kerry (vieno iš importuotojų ir sojos baltymų naudotojų, bendradarbiavusio atliekant tyrimą) patalpose Bristolyje, JK. |
| --- | --- |

(27)

Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina, kad ji galėtų padaryti galutines išvadas. Be 23 konstatuojamojoje dalyje minėtų tikrinimų, atliktas papildomas tikrinimas Kerry (vieno iš importuotojų ir sojos baltymų naudotojų, bendradarbiavusio atliekant tyrimą) patalpose Bristolyje, JK.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (28) | Pranešime apie inicijavimą nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip koncentruotų sojos baltymų produktai, kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 65 % (N × 6,25) sauso produkto masės, išskyrus pridėtus vitaminus, mineralus, aminorūgštis ir maisto priedus (toliau – tiriamasis produktas) ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 nuo 2012 m. sausio 1 d.) ir ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(28)

Pranešime apie inicijavimą nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip koncentruotų sojos baltymų produktai, kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 65 % (N × 6,25) sauso produkto masės, išskyrus pridėtus vitaminus, mineralus, aminorūgštis ir maisto priedus (toliau – tiriamasis produktas) ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 nuo 2012 m. sausio 1 d.) ir ex 3504 00 90.

| (29) | Minėtoje produkto apibrėžtojoje srityje galima išskirti dvi pagrindines produktų grupes: i) sojos baltymų koncentratai (toliau – SBK arba koncentratai, įskaitant paprastus arba bazinius koncentratus ir toliau perdirbtus koncentratus), kuriuose baltymai sudaro daugiau nei 65 % bet mažiau nei 90 %; ir ii) izoliuoti sojos baltymai (toliau – ISB arba izoliatai), kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 90 % |
| --- | --- |

(29)

Minėtoje produkto apibrėžtojoje srityje galima išskirti dvi pagrindines produktų grupes: i) sojos baltymų koncentratai (toliau – SBK arba koncentratai, įskaitant paprastus arba bazinius koncentratus ir toliau perdirbtus koncentratus), kuriuose baltymai sudaro daugiau nei 65 % bet mažiau nei 90 %; ir ii) izoliuoti sojos baltymai (toliau – ISB arba izoliatai), kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 90 %

| (30) | Nustatyta, kad paprasti koncentratai yra pakankamai bazinis produktas, kurio pridėtinė vertė nedidelė, o izoliatai ir toliau perdirbti koncentratai turi būti perdirbami ir todėl jų pridėtinė vertė yra didesnė. |
| --- | --- |

(30)

Nustatyta, kad paprasti koncentratai yra pakankamai bazinis produktas, kurio pridėtinė vertė nedidelė, o izoliatai ir toliau perdirbti koncentratai turi būti perdirbami ir todėl jų pridėtinė vertė yra didesnė.

| (31) | Pirmiau nurodytoje produkto apibrėžtojoje srityje taip pat įtraukiami (toliau neperdirbti) gyvūnų pašarui skirti koncentratai. Juos nagrinėjamuoju laikotarpiu ES pagamino viena skundo pateikėjo įmonė, įsikūrusi Prancūzijoje, ir dar viena bendrovė, ADM, įsikūrusi Nyderlanduose. |
| --- | --- |

(31)

Pirmiau nurodytoje produkto apibrėžtojoje srityje taip pat įtraukiami (toliau neperdirbti) gyvūnų pašarui skirti koncentratai. Juos nagrinėjamuoju laikotarpiu ES pagamino viena skundo pateikėjo įmonė, įsikūrusi Prancūzijoje, ir dar viena bendrovė, ADM, įsikūrusi Nyderlanduose.

| (32) | Po tarpinio atskleidimo skundo pateikėjas paprašė pakeisti produkto apibrėžtąją sritį išbraukiant gyvūnų pašarui naudojamus koncentratus. Skundo pateikėjas prieštaravo tarpiniame dokumente siūlytam požiūriui ir teigė, kad neįtraukus 2009 m. (t. y. nagrinėjamojo laikotarpio viduryje) uždarytos Prancūzijos įmonės duomenų kiti duomenys (įtraukiant ADM duomenis) buvo nenuoseklūs. Todėl ES tiriamojo produkto gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis buvo dirbtinai padidinti. |
| --- | --- |

(32)

Po tarpinio atskleidimo skundo pateikėjas paprašė pakeisti produkto apibrėžtąją sritį išbraukiant gyvūnų pašarui naudojamus koncentratus. Skundo pateikėjas prieštaravo tarpiniame dokumente siūlytam požiūriui ir teigė, kad neįtraukus 2009 m. (t. y. nagrinėjamojo laikotarpio viduryje) uždarytos Prancūzijos įmonės duomenų kiti duomenys (įtraukiant ADM duomenis) buvo nenuoseklūs. Todėl ES tiriamojo produkto gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis buvo dirbtinai padidinti.

| (33) | Skundo pateikėjas teigė, kad atsižvelgiant į santykinai pastovią paklausą, tam tikra bendrovės Solae įmonės Prancūzijoje pasiūlos, teiktos iki įmonės uždarymo 2009 m., dalis buvo perimta ES veikusio jų konkurento – ADM. Todėl neįtraukus Prancūzijos įmonės duomenų buvo neteisingai palyginti 2008 m. duomenys, kai ADM turėjo tik mažesnę gyvūnų pašarui skirtų koncentratų rinkos dalį, su TL duomenimis, kai ADM turėjo daug didesnę tos rinkos dalį. |
| --- | --- |

(33)

Skundo pateikėjas teigė, kad atsižvelgiant į santykinai pastovią paklausą, tam tikra bendrovės Solae įmonės Prancūzijoje pasiūlos, teiktos iki įmonės uždarymo 2009 m., dalis buvo perimta ES veikusio jų konkurento – ADM. Todėl neįtraukus Prancūzijos įmonės duomenų buvo neteisingai palyginti 2008 m. duomenys, kai ADM turėjo tik mažesnę gyvūnų pašarui skirtų koncentratų rinkos dalį, su TL duomenimis, kai ADM turėjo daug didesnę tos rinkos dalį.

| (34) | Konkrečiai, skundo pateikėjas pateikė informacijos dėl gyvūnų pašarui skirtų koncentratų ir kitų koncentratų bei izoliatų techninių ir cheminių skirtumų. Be to, šiems pogrupiams naudojami skirtingi skirstymo kanalai. Be to, gyvūnų pašarui skirtų koncentratų KN kodas yra kitoks nei (maistui skirtų) koncentratų ir izoliatų. |
| --- | --- |

(34)

Konkrečiai, skundo pateikėjas pateikė informacijos dėl gyvūnų pašarui skirtų koncentratų ir kitų koncentratų bei izoliatų techninių ir cheminių skirtumų. Be to, šiems pogrupiams naudojami skirtingi skirstymo kanalai. Be to, gyvūnų pašarui skirtų koncentratų KN kodas yra kitoks nei (maistui skirtų) koncentratų ir izoliatų.

| (35) | Skundo pateikėjui pateikus pastabas vienas eksportuotojas nepritarė prašymui susiaurinti produkto apibrėžtąją sritį. Tačiau šis eksportuotojas nesuprato prašymo ir manė, kad pateiktas prašymas išbraukti visus sojos baltymų koncentratus, nors iš tiesų kalbama tik apie paprastus gyvūnų pašarui skirtus SBK. Be to, eksportuotojas nepateikė jokio realaus pagrindo, kodėl prašymas būtų nepagrįstas. |
| --- | --- |

(35)

Skundo pateikėjui pateikus pastabas vienas eksportuotojas nepritarė prašymui susiaurinti produkto apibrėžtąją sritį. Tačiau šis eksportuotojas nesuprato prašymo ir manė, kad pateiktas prašymas išbraukti visus sojos baltymų koncentratus, nors iš tiesų kalbama tik apie paprastus gyvūnų pašarui skirtus SBK. Be to, eksportuotojas nepateikė jokio realaus pagrindo, kodėl prašymas būtų nepagrįstas.

| (36) | Taip pat pastebima, kad remiantis tyrimo metu gauta informacija, gyvūnų pašarui skirtų sojos baltymų importas sudaro mažiau nei 1 % bendro tiriamojo produkto (kaip apibrėžta pradžioje) importo iš Kinijos į Sąjungą. |
| --- | --- |

(36)

Taip pat pastebima, kad remiantis tyrimo metu gauta informacija, gyvūnų pašarui skirtų sojos baltymų importas sudaro mažiau nei 1 % bendro tiriamojo produkto (kaip apibrėžta pradžioje) importo iš Kinijos į Sąjungą.

| (37) | Atsižvelgiant į tai ir ypač į aiškius techninius, cheminius ir su rinka susijusius skirtumus, produkto apibrėžtosios srities susiaurinimas išbraukiant paprastus gyvūnų pašarui skirtus sojos baltymų koncentratus laikomas tinkamu. Todėl nagrinėjamasis produktas yra koncentruotų sojos baltymų produktai, išskyrus gyvūnų pašarui naudojamos rūšies produktus, kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 65 % (N × 6,25) sauso produkto masės, išskyrus pridėtus vitaminus, mineralus, aminorūgštis ir maisto priedus (toliau – tiriamasis produktas), ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ir ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į tai ir ypač į aiškius techninius, cheminius ir su rinka susijusius skirtumus, produkto apibrėžtosios srities susiaurinimas išbraukiant paprastus gyvūnų pašarui skirtus sojos baltymų koncentratus laikomas tinkamu. Todėl nagrinėjamasis produktas yra koncentruotų sojos baltymų produktai, išskyrus gyvūnų pašarui naudojamos rūšies produktus, kurių sudėtyje baltymai sudaro ne mažiau kaip 65 % (N × 6,25) sauso produkto masės, išskyrus pridėtus vitaminus, mineralus, aminorūgštis ir maisto priedus (toliau – tiriamasis produktas), ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 ir ex 3504 00 90.

| (38) | Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas maisto pramonėje – mėsos gaminiuose arba mėsos pakaitaluose. Kiti maisto produktai apima salotų padažus, sriubas, gėrimų miltelius, energinius batonėlius, grietinėlės pakaitalus be pieno, šaldytus desertus, plakamus papuošimus, vaikų mišinėlius, duoną, pusryčių dribsnius, makaronus ir t. t. Dėl funkcionalumo nagrinėjamasis produktas taip pat naudojamas specialioms reikmėms, įskaitant klijus, asfaltą, dervą, valymo priemones, kosmetiką, rašalus, odą, dažus, popierinius dengimo sluoksnius, pesticidus ir fungicidus, plastiką, poliesterius ir tekstilės pluoštus. |
| --- | --- |

(38)

Nagrinėjamasis produktas daugiausia naudojamas maisto pramonėje – mėsos gaminiuose arba mėsos pakaitaluose. Kiti maisto produktai apima salotų padažus, sriubas, gėrimų miltelius, energinius batonėlius, grietinėlės pakaitalus be pieno, šaldytus desertus, plakamus papuošimus, vaikų mišinėlius, duoną, pusryčių dribsnius, makaronus ir t. t. Dėl funkcionalumo nagrinėjamasis produktas taip pat naudojamas specialioms reikmėms, įskaitant klijus, asfaltą, dervą, valymo priemones, kosmetiką, rašalus, odą, dažus, popierinius dengimo sluoksnius, pesticidus ir fungicidus, plastiką, poliesterius ir tekstilės pluoštus.

| (39) | Nepaisant kai kurių galimų galutinių paskirčių skirtumo, skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas, koncentratai ir izoliatai, visi pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl jie laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(39)

Nepaisant kai kurių galimų galutinių paskirčių skirtumo, skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas, koncentratai ir izoliatai, visi pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl jie laikomi vienu produktu.

2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (40) | Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Brazilijos, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šios prekės yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(40)

Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Brazilijos, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šios prekės yra laikomos panašiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   SINOGLORY GRUPĖS IR GUSHEN GRUPĖS RYŠIAI

| (41) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai – Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Crown grupė), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Gushen grupė) bei Sinoglory Health Food Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Sinoglory grupė). Ankstesniame tyrimo etape laikyta, kad Gushen grupę ir Sinoglory grupę galima laikyti susijusiais eksportuotojais. Tačiau atsižvelgiant į susijusių eksportuotojų pateiktus paaiškinimus, galiausiai nuspręsta šiame tyrime Gushen ir Sinoglory grupes laikyti atskirais subjektais. |
| --- | --- |

(41)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai – Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Crown grupė), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Gushen grupė) bei Sinoglory Health Food Co. Ltd. ir susijusios bendrovės (Sinoglory grupė). Ankstesniame tyrimo etape laikyta, kad Gushen grupę ir Sinoglory grupę galima laikyti susijusiais eksportuotojais. Tačiau atsižvelgiant į susijusių eksportuotojų pateiktus paaiškinimus, galiausiai nuspręsta šiame tyrime Gushen ir Sinoglory grupes laikyti atskirais subjektais.

2.   RINKOS EKONOMIKOS REŽIMAS (RER)

| (42) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal minėto straipsnio 1–6 dalis normalioji vertė nustatoma tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(42)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal minėto straipsnio 1–6 dalis normalioji vertė nustatoma tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.

| (43) | Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1. | verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be reikšmingo valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(43)

Trumpai ir tik dėl aiškumo pateikiami apibendrinti kriterijai:

1.

verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be reikšmingo valstybės kišimosi;

| 2. | apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; |
| --- | --- |

2.

apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;

| 3. | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4. | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei stabilumą; taip pat |
| --- | --- |

4.

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą bei stabilumą; taip pat

| 5. | valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5.

valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (44) | Crown grupė ir Sinoglory grupė paprašė taikyti RER. |
| --- | --- |

(44)

Crown grupė ir Sinoglory grupė paprašė taikyti RER.

| (45) | Komisija paprašė Crown ir Sinoglory grupių pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(45)

Komisija paprašė Crown ir Sinoglory grupių pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją.

| (46) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi grupės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų reikalavimų, pagal kuriuos taikomas RER. |
| --- | --- |

(46)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi grupės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų reikalavimų, pagal kuriuos taikomas RER.

| (47) | Konkrečiai, abiejų grupių bendrovės neatitiko 1, 2 ir 3 kriterijų. |
| --- | --- |

(47)

Konkrečiai, abiejų grupių bendrovės neatitiko 1, 2 ir 3 kriterijų.

| (48) | Vienos grupės atveju, vienas grupės gamintojas neatitiko 1 kriterijaus dėl įsipareigojimo parduoti visus savo produktus tarptautinėje rinkoje. Nors bendrovė teigė, kad ši nuostata nebuvo privaloma, bendrovė iš tiesų niekuomet nepardavė vidaus rinkoje (išskyrus nedidelės apimties pardavimą 2007 m.). Dėl 2 kriterijaus, nustatytos kelios abiejų grupės gamintojų apskaitos problemos. Be to, viena iš grupės bendrovių nepateikė prašymo taikyti RER formos. Be to, viena grupės bendrovė išnuomojo dalį savo žemės apskaitoje neįregistruodama nuomos kvitų, nes nebuvo išduota sąskaitų faktūrų arba mokėjimo atlikimo įrodymų. Bendrovei persikėlus į naujas gamybos patalpas dalis jos įrangos tapo nebenaudojama ir nebuvo atliktas joks gedimo tikrinimas. Galiausiai, vienai iš grupės bendrovių įsigijus naujos žemės, ji gavo Vyriausybės pavedimą, kuris buvo skirtas kompensacijoms išsikeliantiems gyventojams sumokėti. Tačiau šis mokėjimas panaudotas ne šiuo tikslu, o žemės panaudos teisės išlaidoms padengti. Dėl 3 kriterijaus, du grupės gamintojai pasikeitė žaliavomis iš bendro tiekėjo to tinkamai neužregistruodami, remdamiesi visiškai neformaliais susitarimais neatliekant kainų arba mokesčių koregavimo; tai yra barteriniai mainai. Be to, vienas gamintojas be jokio užmokesčio keletą metų galėjo naudotis žeme, priklausančia jo didžiausiam akcininkui. Tos bendrovės teigimu, tai buvo įmanoma, nes susijusias žemės panaudos teises patronuojančioji bendrovė įgijo labai maža kaina privatizuojant šią žemę. |
| --- | --- |

(48)

Vienos grupės atveju, vienas grupės gamintojas neatitiko 1 kriterijaus dėl įsipareigojimo parduoti visus savo produktus tarptautinėje rinkoje. Nors bendrovė teigė, kad ši nuostata nebuvo privaloma, bendrovė iš tiesų niekuomet nepardavė vidaus rinkoje (išskyrus nedidelės apimties pardavimą 2007 m.). Dėl 2 kriterijaus, nustatytos kelios abiejų grupės gamintojų apskaitos problemos. Be to, viena iš grupės bendrovių nepateikė prašymo taikyti RER formos. Be to, viena grupės bendrovė išnuomojo dalį savo žemės apskaitoje neįregistruodama nuomos kvitų, nes nebuvo išduota sąskaitų faktūrų arba mokėjimo atlikimo įrodymų. Bendrovei persikėlus į naujas gamybos patalpas dalis jos įrangos tapo nebenaudojama ir nebuvo atliktas joks gedimo tikrinimas. Galiausiai, vienai iš grupės bendrovių įsigijus naujos žemės, ji gavo Vyriausybės pavedimą, kuris buvo skirtas kompensacijoms išsikeliantiems gyventojams sumokėti. Tačiau šis mokėjimas panaudotas ne šiuo tikslu, o žemės panaudos teisės išlaidoms padengti. Dėl 3 kriterijaus, du grupės gamintojai pasikeitė žaliavomis iš bendro tiekėjo to tinkamai neužregistruodami, remdamiesi visiškai neformaliais susitarimais neatliekant kainų arba mokesčių koregavimo; tai yra barteriniai mainai. Be to, vienas gamintojas be jokio užmokesčio keletą metų galėjo naudotis žeme, priklausančia jo didžiausiam akcininkui. Tos bendrovės teigimu, tai buvo įmanoma, nes susijusias žemės panaudos teises patronuojančioji bendrovė įgijo labai maža kaina privatizuojant šią žemę.

| (49) | Atskleidus išsamias RER išvadas ir po tarpinio atskleidimo grupė dar kartą patvirtino ankstesnius teiginius, kad vienas iš dviejų gamintojų neturėtų būti laikomas teisiškai susijusiu su likusia grupe. Tačiau atsižvelgiant į šį teiginį nustatyta, kad du gamintojai drauge su likusia grupe laikėsi koordinuotos komercinės ir pramoninės strategijos, įskaitant 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytus barterinius mainus. Todėl teiginys atmetamas. |
| --- | --- |

(49)

Atskleidus išsamias RER išvadas ir po tarpinio atskleidimo grupė dar kartą patvirtino ankstesnius teiginius, kad vienas iš dviejų gamintojų neturėtų būti laikomas teisiškai susijusiu su likusia grupe. Tačiau atsižvelgiant į šį teiginį nustatyta, kad du gamintojai drauge su likusia grupe laikėsi koordinuotos komercinės ir pramoninės strategijos, įskaitant 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytus barterinius mainus. Todėl teiginys atmetamas.

| (50) | Grupė taip pat teigė, kad vieno iš jos gamintojų pardavimo ribojimas buvo tik paminėtas jos įstatuose, bet ne verslo licencijoje arba patvirtinimo sertifikate. Todėl, bendrovės teigimu, ribojimas nebuvo privalomas. Be to, teigta, kad prašymo taikyti RER formos nepateikusi bendrovė buvo ne gaminanti ar prekiaujanti bendrovė, o mokėjimo tarpininkas ir kad grupė dėjo visas pastangas pateikti visą turimą informaciją. |
| --- | --- |

(50)

Grupė taip pat teigė, kad vieno iš jos gamintojų pardavimo ribojimas buvo tik paminėtas jos įstatuose, bet ne verslo licencijoje arba patvirtinimo sertifikate. Todėl, bendrovės teigimu, ribojimas nebuvo privalomas. Be to, teigta, kad prašymo taikyti RER formos nepateikusi bendrovė buvo ne gaminanti ar prekiaujanti bendrovė, o mokėjimo tarpininkas ir kad grupė dėjo visas pastangas pateikti visą turimą informaciją.

| (51) | Tačiau, kaip nurodyta, minėtas gamintojas akivaizdžiai laikėsi pardavimo ribojimo. Be to, įstatai yra dokumentų, kurie įsteigiant bendrovę pateikiami institucijoms patvirtinti, dalis, todėl akivaizdu, kad šių dokumentų turinys yra realios bendrovės veiklos pagrindas. Galiausiai, dėl prašymo taikyti RER formos nepateikusios bendrovės, nustatyta, kad ši bendrovė iš tiesų buvo susijusi su tam tikrais nagrinėjamojo produkto eksporto pardavimo aspektais ir todėl turėjo pateikti prašymo taikyti RER formą. Todėl abu argumentai atmetami. |
| --- | --- |

(51)

Tačiau, kaip nurodyta, minėtas gamintojas akivaizdžiai laikėsi pardavimo ribojimo. Be to, įstatai yra dokumentų, kurie įsteigiant bendrovę pateikiami institucijoms patvirtinti, dalis, todėl akivaizdu, kad šių dokumentų turinys yra realios bendrovės veiklos pagrindas. Galiausiai, dėl prašymo taikyti RER formos nepateikusios bendrovės, nustatyta, kad ši bendrovė iš tiesų buvo susijusi su tam tikrais nagrinėjamojo produkto eksporto pardavimo aspektais ir todėl turėjo pateikti prašymo taikyti RER formą. Todėl abu argumentai atmetami.

| (52) | Kitos grupės atveju vieno iš eksportuojančių gamintojų pardavimas taip pat buvo ribojamas, t. y. 70 % jo produkcijos turėtų būti parduodama eksportui, dėl to jis neatitiko 1 kriterijaus. Kalbant apie 2 kriterijų, nustatyta daug turto nusidėvėjimo ir apskaitos tvarkymo pokyčių problemų. Dėl 3 kriterijaus, dviejų žemės sklypų kaina vienos iš bendrovių apskaitoje labai skiriasi ir laikoma, kad įgydama žemės sklypą už gerokai mažesnę nei rinkos kainą bendrovė gavo paslėptą subsidiją. Be to, kita grupės bendrovė vienerius metus naudojosi nemokama žemės sklypo nuoma ir įgijo žemės panaudos teises už mažesnę nei rinkos kainą. Galiausiai, pažeidžiant TAS 24, apskaitos pastabose nenurodytos grupės viduje suteiktos garantijos. |
| --- | --- |

(52)

Kitos grupės atveju vieno iš eksportuojančių gamintojų pardavimas taip pat buvo ribojamas, t. y. 70 % jo produkcijos turėtų būti parduodama eksportui, dėl to jis neatitiko 1 kriterijaus. Kalbant apie 2 kriterijų, nustatyta daug turto nusidėvėjimo ir apskaitos tvarkymo pokyčių problemų. Dėl 3 kriterijaus, dviejų žemės sklypų kaina vienos iš bendrovių apskaitoje labai skiriasi ir laikoma, kad įgydama žemės sklypą už gerokai mažesnę nei rinkos kainą bendrovė gavo paslėptą subsidiją. Be to, kita grupės bendrovė vienerius metus naudojosi nemokama žemės sklypo nuoma ir įgijo žemės panaudos teises už mažesnę nei rinkos kainą. Galiausiai, pažeidžiant TAS 24, apskaitos pastabose nenurodytos grupės viduje suteiktos garantijos.

| (53) | Po išsamių RER išvadų bei tarpinio atskleidimo grupė teigė, kad de facto dviejų gamintojų pardavimui nebuvo taikomi jokie ribojimai. Bendrovių teigimu, tai, kad atitinkamos jų eksporto apimtys atitiko įstatuose nurodytus ribojimus buvo tik dėl paklausos ir pasiūlos pusiausvyros sojos baltymų rinkoje. Jos pabrėžė, kad šios ribojančios nuostatos netrukus po TL buvo pašalintos iš šių tekstų. Be to, dėl 2 kriterijaus, grupė teigė, kad be nedidelių apskaitos klaidų, ji visiškai laikėsi Kinijos bendrųjų apskaitos standartų, kurių laikytis privaloma, o ne TAS. Dėl žemės panaudos teisių, grupė teigė, kad skirtinga dviejų žemės sklypų vertė paaiškinama vieno iš sklypų lyginimo išlaidomis. Galiausiai pabrėžta, kad nemokama kito sklypo nuoma pagrįsta tam tikru administraciniu vėlavimu prieš laikotarpį, kuomet žemės panaudos teise buvo galima realiai pasinaudoti, ir kad bet kokiu atveju palyginti su bendrovės veiklos pajamomis išimtis buvo nedidelė. |
| --- | --- |

(53)

Po išsamių RER išvadų bei tarpinio atskleidimo grupė teigė, kad de facto dviejų gamintojų pardavimui nebuvo taikomi jokie ribojimai. Bendrovių teigimu, tai, kad atitinkamos jų eksporto apimtys atitiko įstatuose nurodytus ribojimus buvo tik dėl paklausos ir pasiūlos pusiausvyros sojos baltymų rinkoje. Jos pabrėžė, kad šios ribojančios nuostatos netrukus po TL buvo pašalintos iš šių tekstų. Be to, dėl 2 kriterijaus, grupė teigė, kad be nedidelių apskaitos klaidų, ji visiškai laikėsi Kinijos bendrųjų apskaitos standartų, kurių laikytis privaloma, o ne TAS. Dėl žemės panaudos teisių, grupė teigė, kad skirtinga dviejų žemės sklypų vertė paaiškinama vieno iš sklypų lyginimo išlaidomis. Galiausiai pabrėžta, kad nemokama kito sklypo nuoma pagrįsta tam tikru administraciniu vėlavimu prieš laikotarpį, kuomet žemės panaudos teise buvo galima realiai pasinaudoti, ir kad bet kokiu atveju palyginti su bendrovės veiklos pajamomis išimtis buvo nedidelė.

| (54) | Dėl 1 kriterijaus, įstatai yra dokumentų, kurie įsteigiant bendrovę pateikiami institucijoms patvirtinti, dalis. Tai, kad bendrovė laikėsi pardavimo ribojimų, laikoma ribojimo laikymusi ir akivaizdu, kad šių dokumentų turinys yra realios bendrovės veiklos pagrindas. Be to pabrėžiama, kad ribojimų pašalinimas iš įstatų atliktas po TL ir todėl yra nesusijęs su šiuo tyrimu. Dėl 2 kriterijaus, akivaizdu, kad nebuvo galima patvirtinti įrašų tikslumo ir patikimumo. Be to, bendrovės apskaitos įrašų auditas turėtų būti atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus, o to nebuvo galima patvirtinti atliekant tikrinimą. Dėl 3 kriterijaus, atliekant tikrinimą vietoje negalėjo būti pateikti jokie įrodymai, pagrindžiantys minėto sklypo lyginimo išlaidas. Galiausiai, nepriklausomai nuo pateiktų paaiškinimų, akivaizdu, kad viena iš bendrovių nemokamai nuomojo žemę tam tikram laikotarpiui ir todėl pasinaudojo subsidija. Todėl RER išvados negalėjo būti pakeistos dėl pastabų. Išvados yra patvirtinamos. |
| --- | --- |

(54)

Dėl 1 kriterijaus, įstatai yra dokumentų, kurie įsteigiant bendrovę pateikiami institucijoms patvirtinti, dalis. Tai, kad bendrovė laikėsi pardavimo ribojimų, laikoma ribojimo laikymusi ir akivaizdu, kad šių dokumentų turinys yra realios bendrovės veiklos pagrindas. Be to pabrėžiama, kad ribojimų pašalinimas iš įstatų atliktas po TL ir todėl yra nesusijęs su šiuo tyrimu. Dėl 2 kriterijaus, akivaizdu, kad nebuvo galima patvirtinti įrašų tikslumo ir patikimumo. Be to, bendrovės apskaitos įrašų auditas turėtų būti atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus, o to nebuvo galima patvirtinti atliekant tikrinimą. Dėl 3 kriterijaus, atliekant tikrinimą vietoje negalėjo būti pateikti jokie įrodymai, pagrindžiantys minėto sklypo lyginimo išlaidas. Galiausiai, nepriklausomai nuo pateiktų paaiškinimų, akivaizdu, kad viena iš bendrovių nemokamai nuomojo žemę tam tikram laikotarpiui ir todėl pasinaudojo subsidija. Todėl RER išvados negalėjo būti pakeistos dėl pastabų. Išvados yra patvirtinamos.

3.   INDIVIDUALUS REŽIMAS (IR)

| (55) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  — | jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį, |
| --- | --- | --- |

(55)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

—

jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį,

| — | eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai, |
| --- | --- |

—

eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai,

| — | dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi, |
| --- | --- |

—

dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi,

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą, taip pat |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą, taip pat

| — | valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos. |
| --- | --- |

—

valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos.

| (56) | Gushen grupė kreipėsi tik dėl IR taikymo. Šis prašymas buvo išnagrinėtas ir nenustatyta jokių požymių, rodančių, kad bendrovė neatitiko pirmiau išvardytų kriterijų. Todėl padaryta išvada, kad Gushen grupei gali būti taikomas IR. |
| --- | --- |

(56)

Gushen grupė kreipėsi tik dėl IR taikymo. Šis prašymas buvo išnagrinėtas ir nenustatyta jokių požymių, rodančių, kad bendrovė neatitiko pirmiau išvardytų kriterijų. Todėl padaryta išvada, kad Gushen grupei gali būti taikomas IR.

| (57) | Taip pat atliktas Crown ir Sinoglory grupių vertinimas, nes šioms bendrovėms nebuvo taikytas RER. Abiem atvejais nenustatyta jokių požymių, rodančių, kad bendrovės neatitiko pirmiau išvardytų kriterijų. Todėl padaryta išvada, kad abiem bendrovėms galima taikyti IR. |
| --- | --- |

(57)

Taip pat atliktas Crown ir Sinoglory grupių vertinimas, nes šioms bendrovėms nebuvo taikytas RER. Abiem atvejais nenustatyta jokių požymių, rodančių, kad bendrovės neatitiko pirmiau išvardytų kriterijų. Todėl padaryta išvada, kad abiem bendrovėms galima taikyti IR.

| (58) | Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas pareiškė nesutinkantis su IR taikymu atrinktoms eksportuotojų grupėms. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad priemonės netaikomos, šio klausimo toliau nagrinėti neprireikė. |
| --- | --- |

(58)

Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas pareiškė nesutinkantis su IR taikymu atrinktoms eksportuotojų grupėms. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad priemonės netaikomos, šio klausimo toliau nagrinėti neprireikė.

4.   NORMALIOJI VERTĖ

| (59) | Kaip paaiškinta 46 konstatuojamojoje dalyje, RER nebuvo taikytas dviems atrinktoms grupėms, kurios to prašė. Trečioji atrinkta grupė nesikreipė dėl RER. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė visoms grupėms buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(59)

Kaip paaiškinta 46 konstatuojamojoje dalyje, RER nebuvo taikytas dviems atrinktoms grupėms, kurios to prašė. Trečioji atrinkta grupė nesikreipė dėl RER. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė visoms grupėms buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje.

a)   
  Panaši šalis

| (60) | Siekdama nustatyti KLR normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia šalimi pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(60)

Siekdama nustatyti KLR normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia šalimi pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas šiuo klausimu.

| (61) | Gauta keletas pastabų ir vietoj JAV pasiūlytos kitos šalys, visų pirma Brazilija ir Izraelis. Pagrindinis argumentas, pateiktas prieštaraujant dėl JAV pasirinkimo panašia šalimi, buvo tai, kad nagrinėjamasis produktas JAV būtų gaminamas iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių, t. y. priešingai nei KLR. Iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių pagamintą produktą galimai naudotų skirtingi naudotojai ir (arba) perdirbimo pramonė. Taip pat eksportuojantis gamintojas paminėjo, kad skundo pateikėjo patronuojamoji JAV bendrovė užimtų dominuojančią padėtį JAV rinkoje, todėl būtų padidintos vidaus pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(61)

Gauta keletas pastabų ir vietoj JAV pasiūlytos kitos šalys, visų pirma Brazilija ir Izraelis. Pagrindinis argumentas, pateiktas prieštaraujant dėl JAV pasirinkimo panašia šalimi, buvo tai, kad nagrinėjamasis produktas JAV būtų gaminamas iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių, t. y. priešingai nei KLR. Iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių pagamintą produktą galimai naudotų skirtingi naudotojai ir (arba) perdirbimo pramonė. Taip pat eksportuojantis gamintojas paminėjo, kad skundo pateikėjo patronuojamoji JAV bendrovė užimtų dominuojančią padėtį JAV rinkoje, todėl būtų padidintos vidaus pardavimo kainos.

| (62) | Atsižvelgdama į gautas pastabas Komisija siekė bendradarbiauti su visas žinomais Brazilijos, Izraelio ir JAV koncentruotų sojos baltymų produktų gamintojais, pateikdama jiems pagrindinius klausimus dėl jų gamybos, pardavimo ir vietos rinkos bei teiraudamasi, ar jie sutiktų pateikti išsamesnės informacijos apie savo išlaidas ir kainas, jei jų šalis būti pasirinkta panašia šalimi. Tik vienas JAV gamintojas ir du Brazilijos gamintojai atsakė pateikdami prašomą informaciją ir siūlydami visiškai bendradarbiauti. Vėliau Izraelio gamintojas taip pat pateikė išsamų klausimyno atsakymą. Komisija taip pat bandė kitais būdais gauti informacijos apie minėtas ir kitas galimas rinkas. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgdama į gautas pastabas Komisija siekė bendradarbiauti su visas žinomais Brazilijos, Izraelio ir JAV koncentruotų sojos baltymų produktų gamintojais, pateikdama jiems pagrindinius klausimus dėl jų gamybos, pardavimo ir vietos rinkos bei teiraudamasi, ar jie sutiktų pateikti išsamesnės informacijos apie savo išlaidas ir kainas, jei jų šalis būti pasirinkta panašia šalimi. Tik vienas JAV gamintojas ir du Brazilijos gamintojai atsakė pateikdami prašomą informaciją ir siūlydami visiškai bendradarbiauti. Vėliau Izraelio gamintojas taip pat pateikė išsamų klausimyno atsakymą. Komisija taip pat bandė kitais būdais gauti informacijos apie minėtas ir kitas galimas rinkas.

| (63) | Gauta informacija buvo atidžiai išnagrinėta. Patvirtinta, kad JAV produktas buvo daugiausia gaminamas iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių, priešingai nei koncentruotų sojos baltymų produktai iš KLR, Brazilijos ar Izraelio. Tačiau nebuvo galima padaryti jokios išvados dėl pagrindinės žaliavos skirtumo poveikio produkto savybėms, paskirčiai, išlaidoms ar kainai. Be to, nors Brazilijos rinkoje taikytas 14 % importo muitas, Brazilijoje buvo didelis kiekis importuotų koncentruotų sojos baltymų produktų, konkuravusių su vietoje pagamintu produktu. Iš tiesų dviems pasisiūliusiems bendradarbiauti Brazilijos gamintojams teko maždaug 3⁄4 Brazilijoje suvartojamo kiekio, o JAV rinkoje aiškiai dominavo du labai dideli vidaus gamintojai, iš kurių tik vienas siūlėsi bendradarbiauti. Todėl nors JAV rinka bendrai buvo didesnė, Brazilijoje dėl dviejų didelių vietos gamintojų ir didelės importo apimties konkurencija buvo didesnė. Be to, apskritai, bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų vidaus pardavimo apimtys buvo panašaus masto kaip ir atrinktų Kinijos gamintojų pardavimo į ES apimtys, o produktų asortimentas panašus. Galiausiai nustatyta, kad Brazilijos vidaus rinka buvo gerokai didesnė už Izraelio rinką. |
| --- | --- |

(63)

Gauta informacija buvo atidžiai išnagrinėta. Patvirtinta, kad JAV produktas buvo daugiausia gaminamas iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių, priešingai nei koncentruotų sojos baltymų produktai iš KLR, Brazilijos ar Izraelio. Tačiau nebuvo galima padaryti jokios išvados dėl pagrindinės žaliavos skirtumo poveikio produkto savybėms, paskirčiai, išlaidoms ar kainai. Be to, nors Brazilijos rinkoje taikytas 14 % importo muitas, Brazilijoje buvo didelis kiekis importuotų koncentruotų sojos baltymų produktų, konkuravusių su vietoje pagamintu produktu. Iš tiesų dviems pasisiūliusiems bendradarbiauti Brazilijos gamintojams teko maždaug 3⁄4 Brazilijoje suvartojamo kiekio, o JAV rinkoje aiškiai dominavo du labai dideli vidaus gamintojai, iš kurių tik vienas siūlėsi bendradarbiauti. Todėl nors JAV rinka bendrai buvo didesnė, Brazilijoje dėl dviejų didelių vietos gamintojų ir didelės importo apimties konkurencija buvo didesnė. Be to, apskritai, bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų vidaus pardavimo apimtys buvo panašaus masto kaip ir atrinktų Kinijos gamintojų pardavimo į ES apimtys, o produktų asortimentas panašus. Galiausiai nustatyta, kad Brazilijos vidaus rinka buvo gerokai didesnė už Izraelio rinką.

| (64) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Brazilija pasirinkta panašia šalimi. Šis pasirinkimas patvirtintas. |
| --- | --- |

(64)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, Brazilija pasirinkta panašia šalimi. Šis pasirinkimas patvirtintas.

b)   
  Normaliosios vertės nustatymas

| (65) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojų. Jei visų rūšių panašaus produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje nevyko įprastomis prekybos sąlygomis arba panašių rūšių produkto nebuvo parduota, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(65)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojų. Jei visų rūšių panašaus produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje nevyko įprastomis prekybos sąlygomis arba panašių rūšių produkto nebuvo parduota, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (66) | Po tarpinio atskleidimo skaičiavimai patikslinti atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(66)

Po tarpinio atskleidimo skaičiavimai patikslinti atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas.

5.   EKSPORTO KAINA

| (67) | Eksportuojantys gamintojai eksportui į Sąjungą produktą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias KLR įsikūrusias prekybos bendroves. Todėl visais atvejais eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtas ar mokėtinas eksporto kainas. |
| --- | --- |

(67)

Eksportuojantys gamintojai eksportui į Sąjungą produktą pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias KLR įsikūrusias prekybos bendroves. Todėl visais atvejais eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtas ar mokėtinas eksporto kainas.

| (68) | Po tarpinio atskleidimo skaičiavimai patikslinti atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(68)

Po tarpinio atskleidimo skaičiavimai patikslinti atsižvelgiant į šalių pateiktas pastabas.

6.   PALYGINIMAS

| (69) | Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus buvo koreguojamos nuolaidų, transporto, draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomos išlaidos, pakavimo, kreditų ir netiesioginių mokesčių išlaidos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais. |
| --- | --- |

(69)

Normalioji vertė ir eksporto kainos palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus buvo koreguojamos nuolaidų, transporto, draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomos išlaidos, pakavimo, kreditų ir netiesioginių mokesčių išlaidos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais.

7.   DEMPINGO SKIRTUMAI

| (70) | Galutiniai dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi. |
| --- | --- |

(70)

Galutiniai dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.

| (71) | Kiekvienos iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupių dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės panašioje šalyje ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(71)

Kiekvienos iš trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupių dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės panašioje šalyje ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (72) | Bendradarbiaujančių neatrinktų bendrovių dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip trijų atrinktų bendrovių grupių vidurkis. |
| --- | --- |

(72)

Bendradarbiaujančių neatrinktų bendrovių dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip trijų atrinktų bendrovių grupių vidurkis.

| (73) | Kadangi tyrime bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 90 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas taikant nustatytą atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių didžiausią skirtumą. |
| --- | --- |

(73)

Kadangi tyrime bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 90 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas taikant nustatytą atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių didžiausią skirtumą.

| (74) | Remiantis tuo galutiniai nustatyti dempingo lygiai yra tokie:






  Bendrovė | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Crown grupė | 59,4 % |
| Gushen grupė | 55,8 % |
| Sinoglory grupė | 67,0 % |
| Neatrinktos bendradarbiaujančios bendrovės | 61,3 % |
| Kitos bendrovės | 67,0 % |

(74)

Remiantis tuo galutiniai nustatyti dempingo lygiai yra tokie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Crown grupė

59,4 %

Gushen grupė

55,8 %

Sinoglory grupė

67,0 %

Neatrinktos bendradarbiaujančios bendrovės

61,3 %

Kitos bendrovės

67,0 %

D.   ŽALA

1.   ĮŽANGINĖS PASTABOS

| (75) | Peržiūrėjus produkto apibrėžtąją sritį (išbraukus gyvūnų pašarui skirtus koncentratus) viena bendrovė – Nyderlanduose veikianti ADM, kuri gamina tik gyvūnų pašarui skirtus koncentratus – nebelaikoma Sąjungos pramonės dalimi. Todėl tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino tik skundo pateikėjas (Solae). Šiuo metu Solae priklauso dvi gamybos įmonės ES – viena Belgijoje, gaminanti sojos baltymų izoliatus, ir kita Danijoje, gaminanti sojos baltymų koncentratus (bazinius sojos baltymų koncentratus ir toliau perdirbtus didelės vertės koncentratus, kuriems baziniai sojos baltymų koncentratai naudojami kaip tarpinis produktas). Kita Solae gamybos įmonė, veikianti Boudreaux, Prancūzijoje gaminusi ir pardavusi tik paprastus gyvūnų pašarui skirtus koncentratus, nutraukė veiklą 2009 m. pradžioje. |
| --- | --- |

(75)

Peržiūrėjus produkto apibrėžtąją sritį (išbraukus gyvūnų pašarui skirtus koncentratus) viena bendrovė – Nyderlanduose veikianti ADM, kuri gamina tik gyvūnų pašarui skirtus koncentratus – nebelaikoma Sąjungos pramonės dalimi. Todėl tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino tik skundo pateikėjas (Solae). Šiuo metu Solae priklauso dvi gamybos įmonės ES – viena Belgijoje, gaminanti sojos baltymų izoliatus, ir kita Danijoje, gaminanti sojos baltymų koncentratus (bazinius sojos baltymų koncentratus ir toliau perdirbtus didelės vertės koncentratus, kuriems baziniai sojos baltymų koncentratai naudojami kaip tarpinis produktas). Kita Solae gamybos įmonė, veikianti Boudreaux, Prancūzijoje gaminusi ir pardavusi tik paprastus gyvūnų pašarui skirtus koncentratus, nutraukė veiklą 2009 m. pradžioje.

| (76) | Kalbant apie gamybą ES, atlikus tyrimą atskleista, kad Solae gamybos procesas vykdomas išskirtinai pagal žaliavų perdirbimo susitarimą su Šveicarijoje esančia pagrindine bendrove Solae Europe. Pagal šį susitarimą Solae Belgium ir Solae Denmark už mokestį perdirba Solae Europe tiekiamas žaliavas. Šiame procese Solae Europe išlieka vienintele žaliavų, visų tarpinių produktų ir gatavų prekių savininke. |
| --- | --- |

(76)

Kalbant apie gamybą ES, atlikus tyrimą atskleista, kad Solae gamybos procesas vykdomas išskirtinai pagal žaliavų perdirbimo susitarimą su Šveicarijoje esančia pagrindine bendrove Solae Europe. Pagal šį susitarimą Solae Belgium ir Solae Denmark už mokestį perdirba Solae Europe tiekiamas žaliavas. Šiame procese Solae Europe išlieka vienintele žaliavų, visų tarpinių produktų ir gatavų prekių savininke.

| (77) | Atsižvelgiant į tai, kad žaliavos ir gatavos prekės tebepriklauso pagrindinei bendrovei, perdirbimo susitarimai teisiškai skiriasi nuo kitų galimų gamybos susitarimų. Tačiau šiuo atveju šių bendrovių ES pridėta vertė sudaro daugiau nei 50 % gamybos išlaidų. Ši pridėtinės vertės dalis taip pat atspindi Sąjungoje atliekamas technologines ir kapitalo investicijas. Tokių investicijų ES grynoji vertė yra reikšminga; pramonė įdarbina daug žmonių Sąjungoje. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgiant į tai, kad žaliavos ir gatavos prekės tebepriklauso pagrindinei bendrovei, perdirbimo susitarimai teisiškai skiriasi nuo kitų galimų gamybos susitarimų. Tačiau šiuo atveju šių bendrovių ES pridėta vertė sudaro daugiau nei 50 % gamybos išlaidų. Ši pridėtinės vertės dalis taip pat atspindi Sąjungoje atliekamas technologines ir kapitalo investicijas. Tokių investicijų ES grynoji vertė yra reikšminga; pramonė įdarbina daug žmonių Sąjungoje.

| (78) | Taip pat reikėtų pastebėti, kad perdirbimo operacijos ES sudarytų „paskutinį reikšmingą perdirbimą“ ir todėl produktai būtų laikomi ES kilmės. |
| --- | --- |

(78)

Taip pat reikėtų pastebėti, kad perdirbimo operacijos ES sudarytų „paskutinį reikšmingą perdirbimą“ ir todėl produktai būtų laikomi ES kilmės.

| (79) | Į tai atsižvelgiant padaryta išvada, kad tokiai Solae Belgium ir Solae Denmark ekonominei veiklai gali kilti pavojus dėl dempingo ir todėl apsauga gali būti taikoma neatsižvelgiant į teisinį veiklos pobūdį (perdirbimo arba kito gamybos susitarimo). Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes nuspręsta Solae Belgium ir Solae Denmark laikyti Sąjungos pramonės dalį sudarančiomis Sąjungos gamintojomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(79)

Į tai atsižvelgiant padaryta išvada, kad tokiai Solae Belgium ir Solae Denmark ekonominei veiklai gali kilti pavojus dėl dempingo ir todėl apsauga gali būti taikoma neatsižvelgiant į teisinį veiklos pobūdį (perdirbimo arba kito gamybos susitarimo). Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes nuspręsta Solae Belgium ir Solae Denmark laikyti Sąjungos pramonės dalį sudarančiomis Sąjungos gamintojomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (80) | Po tarpinio atskleidimo vienas eksportuotojas teigė, kad perdirbimo bendrovės negali būti laikomos Sąjungos gamintojais ir antidempingo tyrimuose nėra svarbios. Eksportuotojas teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog žaliavų ir gatavų prekių nuosavybė tebepriklauso Šveicarijoje (t. y. už ES ribų) registruotai Solae Europe, Solae Belgium ir Solae Denmark negali būti laikomos Sąjungos gamintojomis ir negali naudotis apsauga nuo dempingo. |
| --- | --- |

(80)

Po tarpinio atskleidimo vienas eksportuotojas teigė, kad perdirbimo bendrovės negali būti laikomos Sąjungos gamintojais ir antidempingo tyrimuose nėra svarbios. Eksportuotojas teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog žaliavų ir gatavų prekių nuosavybė tebepriklauso Šveicarijoje (t. y. už ES ribų) registruotai Solae Europe, Solae Belgium ir Solae Denmark negali būti laikomos Sąjungos gamintojomis ir negali naudotis apsauga nuo dempingo.

| (81) | Eksportuotojas nurodė, kad ankstesnėse bylose, kaip antai dėl KLR kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių (7), institucijos nusprendė neįtraukti dviejų Kinijos bendrovių į atrinktus eksportuojančius gamintojus, nes tos bendrovės pačios negamino didelio kiekio deklaruotų eksportuotų produktų, o juos gamino kitiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(81)

Eksportuotojas nurodė, kad ankstesnėse bylose, kaip antai dėl KLR kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių (7), institucijos nusprendė neįtraukti dviejų Kinijos bendrovių į atrinktus eksportuojančius gamintojus, nes tos bendrovės pačios negamino didelio kiekio deklaruotų eksportuotų produktų, o juos gamino kitiems eksportuojantiems gamintojams.

| (82) | Pastebima, kad eksportuotojo nurodyta padėtis toje byloje negali būti lyginama su padėtimi šiuo atveju. Pirma, plastikinių maišelių ir krepšelių byloje Kinijos bendrovės gamino pačios (ne perdirbimui), bet jų pačių pagamintų produktų pardavimo apimtis buvo per maža, kad ją būtų galima įtraukti į atranką, o šiuo atveju Solae Belgium ir Solae Denmark veikia išskirtinai pagal perdirbimo susitarimą. |
| --- | --- |

(82)

Pastebima, kad eksportuotojo nurodyta padėtis toje byloje negali būti lyginama su padėtimi šiuo atveju. Pirma, plastikinių maišelių ir krepšelių byloje Kinijos bendrovės gamino pačios (ne perdirbimui), bet jų pačių pagamintų produktų pardavimo apimtis buvo per maža, kad ją būtų galima įtraukti į atranką, o šiuo atveju Solae Belgium ir Solae Denmark veikia išskirtinai pagal perdirbimo susitarimą.

| (83) | Be to, Solae Belgium ir Solae Denmark visiškai priklauso Solae Europe, o neįtrauktų Kinijos bendrovių tyrime nenustatyti jokie priklausomybės ryšiai su kitais eksportuojančiais gamintojais, kuriems jie perdirbo produktus. |
| --- | --- |

(83)

Be to, Solae Belgium ir Solae Denmark visiškai priklauso Solae Europe, o neįtrauktų Kinijos bendrovių tyrime nenustatyti jokie priklausomybės ryšiai su kitais eksportuojančiais gamintojais, kuriems jie perdirbo produktus.

| (84) | Savo pareiškime eksportuotojas taip pat nurodė kitą buvusį tyrimą, t. y. dėl KLR kilmės glicino importo (8), kuomet Komisija kai kurias bendroves laikė prekiautojomis, o ne gamintojomis, nes nustatyta, kad jų atliekama veikla nelaikoma gamyba. |
| --- | --- |

(84)

Savo pareiškime eksportuotojas taip pat nurodė kitą buvusį tyrimą, t. y. dėl KLR kilmės glicino importo (8), kuomet Komisija kai kurias bendroves laikė prekiautojomis, o ne gamintojomis, nes nustatyta, kad jų atliekama veikla nelaikoma gamyba.

| (85) | Šiuo požiūriu pažymima, kad glicino atveju eksportuotojo teiginys taip pat nėra pagrindžiamas, nes šiuo atveju eksportuojančios Kinijos bendrovės paprasčiausiai atliko tam tikrą perdirbimo veiklą ir nebuvo keičiama nagrinėjamojo produkto cheminė sudėtis arba fizinės savybės. Šioje byloje padėtis yra visiškai kitokia, nes ES bendrovės gamybos procese perdirba sojos pupeles arba sojos dribsnius į sojos baltymus ir pakeičia ne tik medžiagos cheminę sudėtį ar fizines savybes bet ir labai padidina galutinio produkto vertę. |
| --- | --- |

(85)

Šiuo požiūriu pažymima, kad glicino atveju eksportuotojo teiginys taip pat nėra pagrindžiamas, nes šiuo atveju eksportuojančios Kinijos bendrovės paprasčiausiai atliko tam tikrą perdirbimo veiklą ir nebuvo keičiama nagrinėjamojo produkto cheminė sudėtis arba fizinės savybės. Šioje byloje padėtis yra visiškai kitokia, nes ES bendrovės gamybos procese perdirba sojos pupeles arba sojos dribsnius į sojos baltymus ir pakeičia ne tik medžiagos cheminę sudėtį ar fizines savybes bet ir labai padidina galutinio produkto vertę.

| (86) | Eksportuotojas taip pat teigė, kad priimant sprendimą visa perdirbimo veikla Sąjungoje yra sutelkta ES nepriklausančioje bendrovėje ir kad perdirbimo bendrovės visiškai ir išskirtinai priklauso nuo pagrindinės Šveicarijos bendrovės. Eksportuotojas pridūrė, kad kitoje byloje dėl JAV kilmės vinilo acetato (9) Komisija neįtraukė ES gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį dėl bendrovės ryšių su bendrove nagrinėjamoje šalyje. |
| --- | --- |

(86)

Eksportuotojas taip pat teigė, kad priimant sprendimą visa perdirbimo veikla Sąjungoje yra sutelkta ES nepriklausančioje bendrovėje ir kad perdirbimo bendrovės visiškai ir išskirtinai priklauso nuo pagrindinės Šveicarijos bendrovės. Eksportuotojas pridūrė, kad kitoje byloje dėl JAV kilmės vinilo acetato (9) Komisija neįtraukė ES gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį dėl bendrovės ryšių su bendrove nagrinėjamoje šalyje.

| (87) | Kita šalis taip pat siūlė, kad nagrinėjant perdirbimo susitarimo klausimą ir jo laikymą gamyba tokie klausimai kaip būstinės vieta, interesų buvimo vieta ir įsipareigojimai ES rinkoje turėtų būti nagrinėjami panašiai kaip ir nagrinėjant susijusias bendroves apibrėžiant Sąjungos pramonę. |
| --- | --- |

(87)

Kita šalis taip pat siūlė, kad nagrinėjant perdirbimo susitarimo klausimą ir jo laikymą gamyba tokie klausimai kaip būstinės vieta, interesų buvimo vieta ir įsipareigojimai ES rinkoje turėtų būti nagrinėjami panašiai kaip ir nagrinėjant susijusias bendroves apibrėžiant Sąjungos pramonę.

| (88) | Iš tiesų, Solae grupė turi struktūrinių ryšių su pagrindine bendrove Šveicarijoje ir kitų korporacinių ryšių su JAV bendrovėmis. Antidempingo tyrimuose ne naujiena, kad pagrindinę veiklą ES vykdančios bendrovės turi struktūrinių, kapitalo ar korporacinių ryšių už ES ribų. Tačiau tokie struktūriniai ir korporaciniai ryšiai už ES ribų negali pakeisti išvados, kad skundo pateikėjai laikomi ES gamintojais. |
| --- | --- |

(88)

Iš tiesų, Solae grupė turi struktūrinių ryšių su pagrindine bendrove Šveicarijoje ir kitų korporacinių ryšių su JAV bendrovėmis. Antidempingo tyrimuose ne naujiena, kad pagrindinę veiklą ES vykdančios bendrovės turi struktūrinių, kapitalo ar korporacinių ryšių už ES ribų. Tačiau tokie struktūriniai ir korporaciniai ryšiai už ES ribų negali pakeisti išvados, kad skundo pateikėjai laikomi ES gamintojais.

| (89) | Pastebima, kad tokie argumentai būtų tinkami pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais tikslais ir apibrėžiant Sąjungos pramonę tik tuo atveju, jei Solae Europe būtų nagrinėjamosios šalies, t. y. šiuo atveju KLR, bendrovė. Akivaizdu, kad šiuo atveju taip nėra ir todėl eksportuotojo argumentas yra netinkamas. |
| --- | --- |

(89)

Pastebima, kad tokie argumentai būtų tinkami pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytais tikslais ir apibrėžiant Sąjungos pramonę tik tuo atveju, jei Solae Europe būtų nagrinėjamosios šalies, t. y. šiuo atveju KLR, bendrovė. Akivaizdu, kad šiuo atveju taip nėra ir todėl eksportuotojo argumentas yra netinkamas.

| (90) | Be to, primenama, kad naudotų žaliavų ir (arba) gatavo produkto nuosavybė nėra lemiamas kriterijus apibrėžiant Sąjungos gamintojus. Nors perdirbimas teisiškai skiriasi nuo kitų gamybos susitarimų, perdirbimo bendrovės gali būti laikomos Sąjungos gamintojomis. |
| --- | --- |

(90)

Be to, primenama, kad naudotų žaliavų ir (arba) gatavo produkto nuosavybė nėra lemiamas kriterijus apibrėžiant Sąjungos gamintojus. Nors perdirbimas teisiškai skiriasi nuo kitų gamybos susitarimų, perdirbimo bendrovės gali būti laikomos Sąjungos gamintojomis.

| (91) | Šis požiūris atitinka ankstesnę institucijų praktiką, kaip pavyzdžiui priemonių galiojimo termino peržiūroje dėl KLR kilmės furfurilo alkoholio (10). |
| --- | --- |

(91)

Šis požiūris atitinka ankstesnę institucijų praktiką, kaip pavyzdžiui priemonių galiojimo termino peržiūroje dėl KLR kilmės furfurilo alkoholio (10).

| (92) | Primenama, kad šiuo atveju bendrovių ES pridėta vertė sudaro daugiau nei 50 % gamybos išlaidų. Ši pridėtinės vertės dalis atspindi Sąjungoje atliekamas technologines ir kapitalo investicijas. Tokių investicijų ES grynoji vertė yra reikšminga ir pramonė įdarbina daug žmonių Sąjungoje. |
| --- | --- |

(92)

Primenama, kad šiuo atveju bendrovių ES pridėta vertė sudaro daugiau nei 50 % gamybos išlaidų. Ši pridėtinės vertės dalis atspindi Sąjungoje atliekamas technologines ir kapitalo investicijas. Tokių investicijų ES grynoji vertė yra reikšminga ir pramonė įdarbina daug žmonių Sąjungoje.

| (93) | Daroma išvada, kad Solae Belgium ir Solae Denmark laikomos Sąjungos pramonės dalį sudarančiomis Sąjungos gamintojomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje ir toliau vadinamos Sąjungos pramone. |
| --- | --- |

(93)

Daroma išvada, kad Solae Belgium ir Solae Denmark laikomos Sąjungos pramonės dalį sudarančiomis Sąjungos gamintojomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje ir toliau vadinamos Sąjungos pramone.

| (94) | Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį bendra Sąjungos gamyba nustatyta pagal skundo pateikėjo klausimyno atsakymą. |
| --- | --- |

(94)

Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį bendra Sąjungos gamyba nustatyta pagal skundo pateikėjo klausimyno atsakymą.

| (95) | Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, toliau pateikiami duomenys yra indeksuoti siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, toliau pateikiami duomenys yra indeksuoti siekiant užtikrinti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.

2.   SĄJUNGOS SUVARTOJIMAS

| (96) | Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkai skirtos perdirbtos produkcijos pardavimo apimtimi, iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo kiekį ir skundo pateikėjo skaičiavimais. |
| --- | --- |

(96)

Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkai skirtos perdirbtos produkcijos pardavimo apimtimi, iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo kiekį ir skundo pateikėjo skaičiavimais.

| (97) | Tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų KN kodai apima platesnį produktų asortimentą, ne tik tiriamąjį produktą. Remdamasis išsamiais tyrimais ir rinkos žiniomis, skundo pateikėjas apskaičiavo tiriamojo produkto importo į Sąjungą vertę ir apimtį. Šie skaičiavimai nagrinėti atliekant tyrimą ir laikomi patikimais. Komisijos tarnybos negavo pastabų ir alternatyvių pasiūlymų, dėl kurių būtų abejojama šių skaičiavimų naudojimu šiame tyrime. |
| --- | --- |

(97)

Tam tikrų koncentruotų sojos baltymų produktų KN kodai apima platesnį produktų asortimentą, ne tik tiriamąjį produktą. Remdamasis išsamiais tyrimais ir rinkos žiniomis, skundo pateikėjas apskaičiavo tiriamojo produkto importo į Sąjungą vertę ir apimtį. Šie skaičiavimai nagrinėti atliekant tyrimą ir laikomi patikimais. Komisijos tarnybos negavo pastabų ir alternatyvių pasiūlymų, dėl kurių būtų abejojama šių skaičiavimų naudojimu šiame tyrime.

| (98) | Viena šalis teigė, kad importo skaičiavimo metodika buvo nepakankamai paaiškinta. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti tolesniais įrodymais. Šalis abejojo Komisijos požiūriu, bet nepasiūlė tinkamesnės arba patikimos alternatyvos. Kritika buvo daugiausia susijusi su tuo, kad šalis negalėjo pateikti pastabų. Primenama, kad inicijavus tyrimą nekonfidencialioje versijoje buvo pateikta nekonfidenciali skundo pateikėjo informacija, kurioje išdėstyta atskyrimo metodika. |
| --- | --- |

(98)

Viena šalis teigė, kad importo skaičiavimo metodika buvo nepakankamai paaiškinta. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti tolesniais įrodymais. Šalis abejojo Komisijos požiūriu, bet nepasiūlė tinkamesnės arba patikimos alternatyvos. Kritika buvo daugiausia susijusi su tuo, kad šalis negalėjo pateikti pastabų. Primenama, kad inicijavus tyrimą nekonfidencialioje versijoje buvo pateikta nekonfidenciali skundo pateikėjo informacija, kurioje išdėstyta atskyrimo metodika.

| (99) | Primenama, kad Komisijos tarnybos skunde pateiktus duomenis patikrino ir nenustatė nieko, kas prieštarautų pasirinkto metodo pagrįstumui. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šalys nepasiūlė kito atskyrimo metodo, jų pastabos laikytos nepagrįstomis. |
| --- | --- |

(99)

Primenama, kad Komisijos tarnybos skunde pateiktus duomenis patikrino ir nenustatė nieko, kas prieštarautų pasirinkto metodo pagrįstumui. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šalys nepasiūlė kito atskyrimo metodo, jų pastabos laikytos nepagrįstomis.

| (100) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkos paklausa sumažėjo 8 % Konkrečiau Sąjungos vartojimas 2007–2008 m. buvo toks pats, 2009 m. sumažėjo 8 % ir išliko stabilus TL.

  1   lentelė










  Sąjungos suvartojimas | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apimtis (tonomis) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo skaičiavimai pagrįsti Eurostato duomenimis. |

(100)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkos paklausa sumažėjo 8 % Konkrečiau Sąjungos vartojimas 2007–2008 m. buvo toks pats, 2009 m. sumažėjo 8 % ir išliko stabilus TL.

1   lentelė

Sąjungos suvartojimas

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Apimtis (tonomis)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

100

92

92

Šaltinis:

Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo skaičiavimai pagrįsti Eurostato duomenimis.

3.   IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMOSIOS ŠALIES

a)   
  Apimtis

| (101) | Nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 % ir TL sudarė 20 117 tonų. Konkrečiau, importas iš KLR 2007–2008 m. išliko toks pats, 2009 m. padidėjo 26 procentiniais punktais ir buvo didžiausias. Pastebima, kad importas iš KLR TL sumažėjo maždaug 9 procentiniais punktais.

  2   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis (indeksas) | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Šaltinis: | skundo pateikėjo skaičiavimai, pagrįsti Eurostato duomenimis. |

(101)

Nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 % ir TL sudarė 20 117 tonų. Konkrečiau, importas iš KLR 2007–2008 m. išliko toks pats, 2009 m. padidėjo 26 procentiniais punktais ir buvo didžiausias. Pastebima, kad importas iš KLR TL sumažėjo maždaug 9 procentiniais punktais.

2   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

17 495

17 557

22 017

20 117

Indeksas (2007 m. = 100)

100

100

126

115

Importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis (indeksas)

100

100

136

125

Šaltinis:

skundo pateikėjo skaičiavimai, pagrįsti Eurostato duomenimis.

b)   
  Nagrinėjamojo importo rinkos dalis

| (102) | Importui iš KLR dempingo kaina tenkančios rinkos dalies kitimą atspindintis indeksas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 25 % 2007–2008 m. jis išliko toks pats, bet 2009 m. padidėjo 36 % TL jis sumažėjo 11 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(102)

Importui iš KLR dempingo kaina tenkančios rinkos dalies kitimą atspindintis indeksas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 25 % 2007–2008 m. jis išliko toks pats, bet 2009 m. padidėjo 36 % TL jis sumažėjo 11 procentinių punktų.

c)   
  Kainos

i)   Kainų raida

| (103) | Vidutinė importo kaina per nagrinėjamą laikotarpį iš viso padidėjo 37 % Konkrečiau, iš pradžių 2007–2008 m. ji padidėjo net 48 %, tuomet 2009 m. sumažėjo 11 procentinių punktų ir TL liko tokio paties lygio. TL vidutinė importo iš KLR kaina buvo 1 569 EUR už toną.

  3   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CIF importo iš KLR kaina (EUR už toną) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Šaltinis: | skundo pateikėjo skaičiavimai, pagrįsti Eurostato duomenimis. |

(103)

Vidutinė importo kaina per nagrinėjamą laikotarpį iš viso padidėjo 37 % Konkrečiau, iš pradžių 2007–2008 m. ji padidėjo net 48 %, tuomet 2009 m. sumažėjo 11 procentinių punktų ir TL liko tokio paties lygio. TL vidutinė importo iš KLR kaina buvo 1 569 EUR už toną.

3   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

CIF importo iš KLR kaina (EUR už toną)

1 149

1 704

1 570

1 569

Indeksas (2007 m. = 100)

100

148

137

137

Šaltinis:

skundo pateikėjo skaičiavimai, pagrįsti Eurostato duomenimis.

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (104) | Nagrinėjant priverstinį kainų mažinimą, iki kainų EXW sąlygomis lygio, ypač atsižvelgiant į kredito išlaidas, pristatymo išlaidas, pakavimą ir komisinius, koreguotos vidutinės svertinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių KLR eksportuotojų CIF kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išmuitinimą, t. y. muitų tarifą ir išlaidas po importo (iškrauto produkto kainomis). |
| --- | --- |

(104)

Nagrinėjant priverstinį kainų mažinimą, iki kainų EXW sąlygomis lygio, ypač atsižvelgiant į kredito išlaidas, pristatymo išlaidas, pakavimą ir komisinius, koreguotos vidutinės svertinės Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių KLR eksportuotojų CIF kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, tinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išmuitinimą, t. y. muitų tarifą ir išlaidas po importo (iškrauto produkto kainomis).

| (105) | Palyginus išaiškėjo, kad per TL nagrinėjamojo produkto importo kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos maždaug 12 %






  Bendrovė | Priverstinis kainų mažinimas |
| --- | --- | --- |
| Crown grupė | 11,1 % |
| Gushen grupė | 9,6 % |
| Sinoglory grupė | 15,0 % |

(105)

Palyginus išaiškėjo, kad per TL nagrinėjamojo produkto importo kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos turėjo būti priverstinai sumažintos maždaug 12 %

Bendrovė

Priverstinis kainų mažinimas

Crown grupė

11,1 %

Gushen grupė

9,6 %

Sinoglory grupė

15,0 %

| (106) | Viena šalis teigė, kad, savaime suprantama, priverstinio kainų mažinimo lygis buvo skaičiuojamas tik TL ir kad ankstesni priverstinio kainų mažinimo lygiai nežinomi. Tačiau šalis siūlė, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. iki TL Kinijos importo kainos padidėjo gerokai daugiau nei Sąjungos pramonės kainos, gali būti teigiama, kad priverstinis kainų mažinimas sumažėjo. |
| --- | --- |

(106)

Viena šalis teigė, kad, savaime suprantama, priverstinio kainų mažinimo lygis buvo skaičiuojamas tik TL ir kad ankstesni priverstinio kainų mažinimo lygiai nežinomi. Tačiau šalis siūlė, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. iki TL Kinijos importo kainos padidėjo gerokai daugiau nei Sąjungos pramonės kainos, gali būti teigiama, kad priverstinis kainų mažinimas sumažėjo.

| (107) | Iš tiesų pripažįstama, kad nuo 2007 m. iki TL Kinijos importo kainos padidėjo 37 %, o Sąjungos pramonės kainos padidėjo tik 15 % (žr. 119 konstatuojamąją dalį). Atitinkamai akivaizdu, kad, kalbant apie vidutines kainas, Kinijos ir ES kainų skirtumas nuo 2007 m. iki TL sumažėjo. |
| --- | --- |

(107)

Iš tiesų pripažįstama, kad nuo 2007 m. iki TL Kinijos importo kainos padidėjo 37 %, o Sąjungos pramonės kainos padidėjo tik 15 % (žr. 119 konstatuojamąją dalį). Atitinkamai akivaizdu, kad, kalbant apie vidutines kainas, Kinijos ir ES kainų skirtumas nuo 2007 m. iki TL sumažėjo.

4.   SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS

| (108) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(108)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (109) | Nagrinėjant žalą žalos rodikliai nustatyti pagal informaciją, gautą tinkamai patikrinus išsamų skundo pateikėjo klausimyno atsakymą. |
| --- | --- |

(109)

Nagrinėjant žalą žalos rodikliai nustatyti pagal informaciją, gautą tinkamai patikrinus išsamų skundo pateikėjo klausimyno atsakymą.

a)   
  Gamyba

| (110) | Sąjungos gamybos apimtis nuo 2007 m. iki TL pabaigos sumažėjo 14 % Konkrečiau, 2008 m. ji sumažėjo 8 %, o 2009 m. – dar 15 procentinių punktų. Tačiau nuo 2009 m. iki TL padėtis aiškiai pagerėjo – gamybos apimtis padidėjo 9 procentiniais punktais.

  4   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(110)

Sąjungos gamybos apimtis nuo 2007 m. iki TL pabaigos sumažėjo 14 % Konkrečiau, 2008 m. ji sumažėjo 8 %, o 2009 m. – dar 15 procentinių punktų. Tačiau nuo 2009 m. iki TL padėtis aiškiai pagerėjo – gamybos apimtis padidėjo 9 procentiniais punktais.

4   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Gamyba (tonomis)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

92

77

86

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

b)   
  Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (111) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojo gamybos pajėgumai išliko tokie patys.

  5   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Pajėgumų naudojimas | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(111)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojo gamybos pajėgumai išliko tokie patys.

5   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

100

100

100

Pajėgumų naudojimas

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

92

77

86

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (112) | Pajėgumų naudojimo raidą atspindintis indeksas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 % 2007–2008 m. jis sumažėjo 8 %, o 2009 m. – dar 15 procentinių punktų. TL jis pakilo 9 procentiniais punktais. Panaudojimo koeficiento raida atspindi gamybos kitimą nagrinėjamuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad gamybos pajėgumai išliko tokie patys. |
| --- | --- |

(112)

Pajėgumų naudojimo raidą atspindintis indeksas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 % 2007–2008 m. jis sumažėjo 8 %, o 2009 m. – dar 15 procentinių punktų. TL jis pakilo 9 procentiniais punktais. Panaudojimo koeficiento raida atspindi gamybos kitimą nagrinėjamuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad gamybos pajėgumai išliko tokie patys.

| (113) | Pastebima, kad nepaisant bendro sumažėjimo, pajėgumų naudojimas tebebuvo santykinai didelis ir per TL viršijo 80 % |
| --- | --- |

(113)

Pastebima, kad nepaisant bendro sumažėjimo, pajėgumų naudojimas tebebuvo santykinai didelis ir per TL viršijo 80 %

c)   
  Pardavimo apimtis

| (114) | Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %. 2007–2008 m. pardavimas sumažėjo 9 %, o 2009 m. – dar 5 procentiniais punktais. Tačiau nuo 2009 m. iki TL padėtis aiškiai pagerėjo – pardavimas išaugo 6 procentiniais punktais.

  6   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pardavimas (tonomis) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(114)

Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %. 2007–2008 m. pardavimas sumažėjo 9 %, o 2009 m. – dar 5 procentiniais punktais. Tačiau nuo 2009 m. iki TL padėtis aiškiai pagerėjo – pardavimas išaugo 6 procentiniais punktais.

6   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

ES pardavimas (tonomis)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

91

86

92

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

d)   
  Rinkos dalis

| (115) | Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį. Konkrečiai, 2007–2008 m. indeksas sumažėjo 9 %, bet jau 2009 m. jis padidėjo 1 procentiniu punktu ir per TL padidėjo dar 7 procentiniais punktais.

  7   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos pramonės rinkos dalis | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Šaltinis: | Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo skaičiavimai pagrįsti Eurostato duomenimis. |

(115)

Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį. Konkrečiai, 2007–2008 m. indeksas sumažėjo 9 %, bet jau 2009 m. jis padidėjo 1 procentiniu punktu ir per TL padidėjo dar 7 procentiniais punktais.

7   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Sąjungos pramonės rinkos dalis

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

91

92

99

Šaltinis:

Sąjungos pramonės klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjo skaičiavimai pagrįsti Eurostato duomenimis.

e)   
  Augimas

| (116) | Nuo 2007 m. iki TL, kai Sąjungos vartojimas sumažėjo 8 %, pardavimo apimtis taip pat sumažėjo 8 % ir Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis išliko tokia pati. |
| --- | --- |

(116)

Nuo 2007 m. iki TL, kai Sąjungos vartojimas sumažėjo 8 %, pardavimo apimtis taip pat sumažėjo 8 % ir Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis išliko tokia pati.

f)   
  Užimtumas

| (117) | Nuo 2007 m. iki TL užimtumas sumažėjo 7 % 2007–2008 m. jis šiek tiek padidėjo, o 2009 m. staiga sumažėjo 10 procentinių punktų. Tačiau TL jis vėl padidėjo 2 procentiniais punktais.

  8   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (darbuotojai) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(117)

Nuo 2007 m. iki TL užimtumas sumažėjo 7 % 2007–2008 m. jis šiek tiek padidėjo, o 2009 m. staiga sumažėjo 10 procentinių punktų. Tačiau TL jis vėl padidėjo 2 procentiniais punktais.

8   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Užimtumas (darbuotojai)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

101

91

93

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

g)   
  Našumas

| (118) | Našumas, skaičiuojamas kaip vienam darbuotojui per metus tenkantis pagaminamas kiekis (tonomis), nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 % Šis sumažėjimas atspindi tai, kad gamyba mažėjo sparčiau nei užimtumas. Tačiau vis tiek pastebima, kad nuo 2009 m. iki TL našumas padidėjo 8 procentiniais punktais; tai atspindėjo spartesnį gamybos didėjimą palyginti su užimtumo didėjimu.

  9   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(118)

Našumas, skaičiuojamas kaip vienam darbuotojui per metus tenkantis pagaminamas kiekis (tonomis), nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 % Šis sumažėjimas atspindi tai, kad gamyba mažėjo sparčiau nei užimtumas. Tačiau vis tiek pastebima, kad nuo 2009 m. iki TL našumas padidėjo 8 procentiniais punktais; tai atspindėjo spartesnį gamybos didėjimą palyginti su užimtumo didėjimu.

9   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

91

85

93

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

h)   
  Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

| (119) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo kainos padidėjo 15 % 2008 ir 2009 m. vidutinės kainos padidėjo (atitinkamai 8 % ir 10 procentinių punktų), o TL šiek tiek sumažėjo – 3 procentiniais punktais. Bendrai kalbant, koncentruotų sojos baltymų produktų kainos labai priklauso nuo pagrindinių žaliavų (t. y. sojos pupelių ir sojos pupelių dribsnių) ir energijos išlaidų. Šios išlaidos kartu sudaro didžiausią gamybos išlaidų dalį. Pastebima, kad sojos pupelių rinka yra greitai kintanti ir jai būdingi metiniai, netgi mėnesiniai svyravimai. |
| --- | --- |

(119)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo kainos padidėjo 15 % 2008 ir 2009 m. vidutinės kainos padidėjo (atitinkamai 8 % ir 10 procentinių punktų), o TL šiek tiek sumažėjo – 3 procentiniais punktais. Bendrai kalbant, koncentruotų sojos baltymų produktų kainos labai priklauso nuo pagrindinių žaliavų (t. y. sojos pupelių ir sojos pupelių dribsnių) ir energijos išlaidų. Šios išlaidos kartu sudaro didžiausią gamybos išlaidų dalį. Pastebima, kad sojos pupelių rinka yra greitai kintanti ir jai būdingi metiniai, netgi mėnesiniai svyravimai.

| (120) | Atsižvelgiant į labai skirtingas įvairių rūšių tiriamojo produkto pardavimo kainas, vidutinių pardavimo kainų raida turėtų būti vertinama atsargiai, nes produktų asortimento pokytis gali lemti vidutinės kainos pokytį.

  10   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(120)

Atsižvelgiant į labai skirtingas įvairių rūšių tiriamojo produkto pardavimo kainas, vidutinių pardavimo kainų raida turėtų būti vertinama atsargiai, nes produktų asortimento pokytis gali lemti vidutinės kainos pokytį.

10   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

108

118

115

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

i)   
  Dempingo skirtumo dydis

| (121) | Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

j)   
  Atsargos

| (122) | Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nuo 2007 m. iki TL bendrai išliko toks pats. Pažymima, kad atsargos sudarė pakankamai mažą metinės gamybos apimties dalį, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

  11   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(122)

Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nuo 2007 m. iki TL bendrai išliko toks pats. Pažymima, kad atsargos sudarė pakankamai mažą metinės gamybos apimties dalį, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

11   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

90

110

99

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

k)   
  Darbo užmokestis

| (123) | Metinės darbo išlaidos nuo 2007 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %. 2007–2008 m. jis padidėjo 5 %, sumažėjo 2 procentiniais punktais 2009 m., o TL padidėjo 4 procentiniais punktais.

  12   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos (EUR) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(123)

Metinės darbo išlaidos nuo 2007 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %. 2007–2008 m. jis padidėjo 5 %, sumažėjo 2 procentiniais punktais 2009 m., o TL padidėjo 4 procentiniais punktais.

12   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Metinės darbo sąnaudos (EUR)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

105

103

107

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

l)   
  Pelningumas ir investicijų grąža

| (124) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, labai kito. Nors 2007 m. ir 2009 m. Sąjungos pramonė veikė pelningai, 2008 m. ir per TL ji patyrė nuostolių. Kintantis pelningumas gali atspindėti sojos pupelių rinkos pokyčius.

  13   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES pelningumas (grynojo pardavimo %) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(124)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, labai kito. Nors 2007 m. ir 2009 m. Sąjungos pramonė veikė pelningai, 2008 m. ir per TL ji patyrė nuostolių. Kintantis pelningumas gali atspindėti sojos pupelių rinkos pokyčius.

13   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

–89

10

–45

Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

– 160

–9

– 109

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

| (125) | Iš esmės, investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. |
| --- | --- |

(125)

Iš esmės, investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas.

m)   
  Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (126) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai kito. Pradedant teigiamu rodikliu 2007 m., 2008 m. jis sumažėjo ir tapo neigiamas, bet vėl pagerėjo 2009 m., o TL vėl tapo neigiamas. Apibendrinant grynųjų pinigų srauto pokyčiai atitiko pelningumo raidą. |
| --- | --- |

(126)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai kito. Pradedant teigiamu rodikliu 2007 m., 2008 m. jis sumažėjo ir tapo neigiamas, bet vėl pagerėjo 2009 m., o TL vėl tapo neigiamas. Apibendrinant grynųjų pinigų srauto pokyčiai atitiko pelningumo raidą.

| (127) | Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad ji priklauso didelei grupei.

  14   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautai (EUR) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(127)

Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo daugiausia dėl to, kad ji priklauso didelei grupei.

14   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Grynųjų pinigų srautai (EUR)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

–93

24

–7

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

n)   
  Investicijos

| (128) | Metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2007–2008 m. padidėjo 4 %, 2009 m. padidėjo 29 procentiniais punktais. TL jos šiek tiek sumažėjo – 5 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 28 %

  15   lentelė | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | Konfidencialūs verslo duomenys |
| Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Šaltinis: | klausimyno atsakymai. |

(128)

Metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2007–2008 m. padidėjo 4 %, 2009 m. padidėjo 29 procentiniais punktais. TL jos šiek tiek sumažėjo – 5 procentiniais punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 28 %

15   lentelė

2007 m.

2008 m.

2009 m.

TL

Grynosios investicijos (EUR)

Konfidencialūs verslo duomenys

Indeksas (2007 m. = 100)

100

104

133

128

Šaltinis:

klausimyno atsakymai.

5.   IŠVADA DĖL ŽALOS

| (129) | Išnagrinėjus duomenis nustatyta, kad apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba, pajėgumų panaudojimas, pardavimas, užimtumas ir našumas sumažėjo. Be to, padidėjo darbo užmokesčio išlaidos. |
| --- | --- |

(129)

Išnagrinėjus duomenis nustatyta, kad apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba, pajėgumų panaudojimas, pardavimas, užimtumas ir našumas sumažėjo. Be to, padidėjo darbo užmokesčio išlaidos.

| (130) | Tuo pačiu metu blogą padėtį pataisė tai, kad dauguma šių rodiklių nuo 2009 m. iki TL (2010 m.) pagerėjo. Konkrečiai, 2009–2010 m. (TL) padidėjo gamyba ir pajėgumų panaudojimas – 9 procentiniais punktais. ES pardavimas ir rinkos dalis atitinkamai padidėjo 6 ir 7 procentiniais punktais; užimtumas padidėjo 2 procentiniais punktais, o našumas padidėjo 8 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(130)

Tuo pačiu metu blogą padėtį pataisė tai, kad dauguma šių rodiklių nuo 2009 m. iki TL (2010 m.) pagerėjo. Konkrečiai, 2009–2010 m. (TL) padidėjo gamyba ir pajėgumų panaudojimas – 9 procentiniais punktais. ES pardavimas ir rinkos dalis atitinkamai padidėjo 6 ir 7 procentiniais punktais; užimtumas padidėjo 2 procentiniais punktais, o našumas padidėjo 8 procentiniais punktais.

| (131) | Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko tokia pati. Nors 2008 m. ji sumažėjo, bet padidėjo jau 2009 m. 2010 m. ji pasiekė lygį, artimą 2007 m. |
| --- | --- |

(131)

Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko tokia pati. Nors 2008 m. ji sumažėjo, bet padidėjo jau 2009 m. 2010 m. ji pasiekė lygį, artimą 2007 m.

| (132) | Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas (abu glaudžiai susiję su pelningumu), atspindėjo Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčius. Nors apskritai (nuo 2007 m. iki TL) jie sumažėjo, bet taip pat labai kito ir atspindėjo labai kintančias rinkos tendencijas. |
| --- | --- |

(132)

Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas (abu glaudžiai susiję su pelningumu), atspindėjo Sąjungos pramonės ekonominės padėties pokyčius. Nors apskritai (nuo 2007 m. iki TL) jie sumažėjo, bet taip pat labai kito ir atspindėjo labai kintančias rinkos tendencijas.

| (133) | Grynosios investicijos 2007–2009 m. aiškiai mažėjo (33 %) ir 2010 m. (TL) sumažėjo tik šiek tiek (5 procentiniais punktais). |
| --- | --- |

(133)

Grynosios investicijos 2007–2009 m. aiškiai mažėjo (33 %) ir 2010 m. (TL) sumažėjo tik šiek tiek (5 procentiniais punktais).

| (134) | Be to, realus Sąjungos pramonės TL patirtų nuostolių lygis yra santykinai nedidelis. |
| --- | --- |

(134)

Be to, realus Sąjungos pramonės TL patirtų nuostolių lygis yra santykinai nedidelis.

| (135) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė šiokią tokią žalą. Tačiau dėl santykinai nedidelio Sąjungos pramonės TL patirtų realių nuostolių lygio ir nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje nustatytų atsigavimo požymių ši žala negali būti laikoma materialine pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(135)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė šiokią tokią žalą. Tačiau dėl santykinai nedidelio Sąjungos pramonės TL patirtų realių nuostolių lygio ir nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje nustatytų atsigavimo požymių ši žala negali būti laikoma materialine pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį.

| (136) | Atskleidus galutines išvadas skundo pateikėjas teigė, kad šiuo atveju žala turėtų būti laikoma materialine, nes kai kuriais kitais atvejais tariamai tokiomis pačiomis aplinkybėmis (t. y. nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje nustačius teigiamą raidą) (11) išvados buvo kitokios. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad vertinant nagrinėjamojo laikotarpio pabaigą ir darant išvadą pagal atsigavimą tuo laikotarpiu gali būti prieštaraujama PPO teisės aktams (12). |
| --- | --- |

(136)

Atskleidus galutines išvadas skundo pateikėjas teigė, kad šiuo atveju žala turėtų būti laikoma materialine, nes kai kuriais kitais atvejais tariamai tokiomis pačiomis aplinkybėmis (t. y. nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje nustačius teigiamą raidą) (11) išvados buvo kitokios. Skundo pateikėjas taip pat teigė, kad vertinant nagrinėjamojo laikotarpio pabaigą ir darant išvadą pagal atsigavimą tuo laikotarpiu gali būti prieštaraujama PPO teisės aktams (12).

| (137) | Šiuo atžvilgiu pastebima, kad kiekvieną atvejį reikėtų vertinti atskirai. Šiuo konkrečiu atveju atlikus tyrimą nustatyti aiškūs Sąjungos pramonės atsigavimo požymiai nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, o neigiamos tendencijos taip pat sumažėjo. Pavyzdžiui, Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko tokia pati ir bendrai gana didelė, pajėgumų panaudojimas šiek tiek sumažėjo, bet išliko didesnis nei 80 %, o investicijos padidėjo. Oksalo rūgšties
   (13) byloje, priešingai, Sąjungos pramonė TL prarado 9 % rinkos dalį, palyginti su pirmaisiais žalos tyrimo laikotarpio metais (14). Citrinų rūgšties
   (15) bylos atveju prarasta panaši rinkos dalis ir sumažėjo investicijos (16). |
| --- | --- |

(137)

Šiuo atžvilgiu pastebima, kad kiekvieną atvejį reikėtų vertinti atskirai. Šiuo konkrečiu atveju atlikus tyrimą nustatyti aiškūs Sąjungos pramonės atsigavimo požymiai nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, o neigiamos tendencijos taip pat sumažėjo. Pavyzdžiui, Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko tokia pati ir bendrai gana didelė, pajėgumų panaudojimas šiek tiek sumažėjo, bet išliko didesnis nei 80 %, o investicijos padidėjo. Oksalo rūgšties
   (13) byloje, priešingai, Sąjungos pramonė TL prarado 9 % rinkos dalį, palyginti su pirmaisiais žalos tyrimo laikotarpio metais (14). Citrinų rūgšties
   (15) bylos atveju prarasta panaši rinkos dalis ir sumažėjo investicijos (16).

| (138) | Kalbant apie PPO įsipareigojimus, minėtoje institucijos ataskaitoje nurodoma visiškai kitokia padėtis, kuomet tyrimą atliekanti institucija nagrinėjo tik dalinius kiekvienų trejų metų laikotarpio metų 6 mėnesių laikotarpio duomenis ir pagrindė išvadas šiuo neišsamiu tyrimu. Šiuo atveju padėtis yra akivaizdžiai kitokia, nes žalos analizė apima visų metų duomenis keturių metų iš eilės laikotarpiu ir, be to, pabrėžiama tai, kad keturių metų laikotarpio pabaigoje, palyginus su vieneriais metais prieš TL, pastebėtas padidėjimas daugelio nagrinėtų tendencijų atveju. |
| --- | --- |

(138)

Kalbant apie PPO įsipareigojimus, minėtoje institucijos ataskaitoje nurodoma visiškai kitokia padėtis, kuomet tyrimą atliekanti institucija nagrinėjo tik dalinius kiekvienų trejų metų laikotarpio metų 6 mėnesių laikotarpio duomenis ir pagrindė išvadas šiuo neišsamiu tyrimu. Šiuo atveju padėtis yra akivaizdžiai kitokia, nes žalos analizė apima visų metų duomenis keturių metų iš eilės laikotarpiu ir, be to, pabrėžiama tai, kad keturių metų laikotarpio pabaigoje, palyginus su vieneriais metais prieš TL, pastebėtas padidėjimas daugelio nagrinėtų tendencijų atveju.

| (139) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma galutinė išvada, kad Sąjungos pramonės patirta žala nebuvo materialinė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma galutinė išvada, kad Sąjungos pramonės patirta žala nebuvo materialinė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   ĮVADAS

| (140) | Nepažeidžiant išvados dėl materialinės žalos nebuvimo ir laikantis hipotezės, kad Sąjungos pramonės patirta žala galėjo būti laikoma materialine, Komisija nagrinėjo galimą priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(140)

Nepažeidžiant išvados dėl materialinės žalos nebuvimo ir laikantis hipotezės, kad Sąjungos pramonės patirta žala galėjo būti laikoma materialine, Komisija nagrinėjo galimą priežastinį ryšį.

| (141) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar Sąjungos pramonei žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(141)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar Sąjungos pramonei žalą padarė importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Be to, nagrinėti kiti su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta žalai, susijusiai su importu dempingo kainomis.

2.   IMPORTO DEMPINGO KAINA POVEIKIS

| (142) | Nagrinėjamojo produkto importas nuo 2007 m. iki TL bendrai padidėjo 15 % ir atitinkama rinkos dalis padidėjo 25 % nepaisant Sąjungos rinkoje sumažėjusios paklausos. Šie pokyčiai bendrai sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi. Nors Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį, Kinijos importo dalis padidėjo daugiau nei 5 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(142)

Nagrinėjamojo produkto importas nuo 2007 m. iki TL bendrai padidėjo 15 % ir atitinkama rinkos dalis padidėjo 25 % nepaisant Sąjungos rinkoje sumažėjusios paklausos. Šie pokyčiai bendrai sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi. Nors Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį, Kinijos importo dalis padidėjo daugiau nei 5 procentiniais punktais.

| (143) | Tuo remiantis gali atrodyti, kad egzistuoja importo iš KLR ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(143)

Tuo remiantis gali atrodyti, kad egzistuoja importo iš KLR ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

| (144) | Tačiau nuodugniau išnagrinėjus importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės padėčiai aiškus ryšys nenustatytas. Pavyzdžiui, nors importas iš KLR 2007–2008 m. beveik nepadidėjo (101 konstatuojamoji dalis) ir CIF importo kaina padidėjo 48 procentiniais punktais (103 konstatuojamoji dalis), 2008 m. Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių ir prarado dalį rinkos. Priešingai, kuomet 2008–2009 m. Kinijos importas padidėjo 26 % ir CIF importo kaina sumažėjo 11 procentinių punktų, Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį ir atsigavo po 2008 m. nuostolių. Taip pat nuo 2009 m. iki TL, kuomet importas iš KLR tebebuvo Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonės padėtis aiškiai pagerėjo, kaip aptarta pirmiau žalos analizėje. |
| --- | --- |

(144)

Tačiau nuodugniau išnagrinėjus importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės padėčiai aiškus ryšys nenustatytas. Pavyzdžiui, nors importas iš KLR 2007–2008 m. beveik nepadidėjo (101 konstatuojamoji dalis) ir CIF importo kaina padidėjo 48 procentiniais punktais (103 konstatuojamoji dalis), 2008 m. Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių ir prarado dalį rinkos. Priešingai, kuomet 2008–2009 m. Kinijos importas padidėjo 26 % ir CIF importo kaina sumažėjo 11 procentinių punktų, Sąjungos pramonė išlaikė savo rinkos dalį ir atsigavo po 2008 m. nuostolių. Taip pat nuo 2009 m. iki TL, kuomet importas iš KLR tebebuvo Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonės padėtis aiškiai pagerėjo, kaip aptarta pirmiau žalos analizėje.

| (145) | Šis importo iš KLR ir žalos rodiklių raidos ryšių trūkumas rodo, kad kiti veiksniai prisidėjo ir galimai nulėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą. Šis klausimas išsamiau nagrinėjamas toliau. |
| --- | --- |

(145)

Šis importo iš KLR ir žalos rodiklių raidos ryšių trūkumas rodo, kad kiti veiksniai prisidėjo ir galimai nulėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą. Šis klausimas išsamiau nagrinėjamas toliau.

3.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

| (146) | Kiti veiksniai, nagrinėti tiriant priežastinį ryšį: i) Sąjungos paklausos sumažėjimas, tikriausiai iš dalies susijęs su 2008–2009 m. finansų ir ekonomikos krize ir ii) sojos pupelių rinkos kintamumas. |
| --- | --- |

(146)

Kiti veiksniai, nagrinėti tiriant priežastinį ryšį: i) Sąjungos paklausos sumažėjimas, tikriausiai iš dalies susijęs su 2008–2009 m. finansų ir ekonomikos krize ir ii) sojos pupelių rinkos kintamumas.

i)   Sąjungos paklausos sumažėjimas, tikriausiai iš dalies susijęs su 2008–2009 m. finansų ir ekonomikos krize

| (147) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu užfiksuotas Sąjungos vartojimo sumažėjimas, palyginus 2007 m. ir 2010 m. (TL) duomenis, vartojimas sumažėjo 8 % Daugelis žalos rodiklių kito panašiai kaip ir šis rodiklis. Pavyzdžiui, ES pramonės pardavimo apimtis taip pat sumažėjo 9 %, jei palyginami minėti du laikotarpiai. Kiti pavyzdžiai – palyginus 2007 m. ir 2010 m., užimtumas sumažėjo 7 %, o našumas taip pat 7 % Todėl akivaizdu, kad paklausos sumažėjimas, nepriklausomai nuo priežasties, buvo pagrindiniu veiksniu lėmusiu Sąjungos pramonės padėties raidą. |
| --- | --- |

(147)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu užfiksuotas Sąjungos vartojimo sumažėjimas, palyginus 2007 m. ir 2010 m. (TL) duomenis, vartojimas sumažėjo 8 % Daugelis žalos rodiklių kito panašiai kaip ir šis rodiklis. Pavyzdžiui, ES pramonės pardavimo apimtis taip pat sumažėjo 9 %, jei palyginami minėti du laikotarpiai. Kiti pavyzdžiai – palyginus 2007 m. ir 2010 m., užimtumas sumažėjo 7 %, o našumas taip pat 7 % Todėl akivaizdu, kad paklausos sumažėjimas, nepriklausomai nuo priežasties, buvo pagrindiniu veiksniu lėmusiu Sąjungos pramonės padėties raidą.

| (148) | Nors paklausos sumažėjimas nėra tiesiogiai susijęs su priežastinio ryšio tyrimu, galimas atvejis, kad jį bent iš dalies sukėlė finansų ir ekonomikos krizė. Šiomis aplinkybėmis pastebima, kad paklausa ypač sumažėjo 2008–2009 m. Dėl laikotarpio sutapimo labai tikėtina, kad sumažėjimas 8 procentiniais punktais 2008–2009 m. laikotarpiu buvo susijęs su ekonomikos krize. Atitinkamai galima teigti, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonomikos krizės ir jos nulemto paklausos sumažėjimo. |
| --- | --- |

(148)

Nors paklausos sumažėjimas nėra tiesiogiai susijęs su priežastinio ryšio tyrimu, galimas atvejis, kad jį bent iš dalies sukėlė finansų ir ekonomikos krizė. Šiomis aplinkybėmis pastebima, kad paklausa ypač sumažėjo 2008–2009 m. Dėl laikotarpio sutapimo labai tikėtina, kad sumažėjimas 8 procentiniais punktais 2008–2009 m. laikotarpiu buvo susijęs su ekonomikos krize. Atitinkamai galima teigti, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonomikos krizės ir jos nulemto paklausos sumažėjimo.

| (149) | Taip pat pastebima, kad Solae Belgium 2009 m. metinėje ataskaitoje pripažino, kad dėl finansų krizės gautos mažesnės pajamos iš finansinio turto darė neigiamą poveikį bendrovės finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(149)

Taip pat pastebima, kad Solae Belgium 2009 m. metinėje ataskaitoje pripažino, kad dėl finansų krizės gautos mažesnės pajamos iš finansinio turto darė neigiamą poveikį bendrovės finansinei padėčiai.

| (150) | Taip pat primenama, kad nuo 2009 m. iki TL Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo. Šis pagerėjimas aiškiai sutapo su bendru ekonomikos atsigavimu. |
| --- | --- |

(150)

Taip pat primenama, kad nuo 2009 m. iki TL Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo. Šis pagerėjimas aiškiai sutapo su bendru ekonomikos atsigavimu.

| (151) | Į tai atsižvelgiant laikoma, kad paklausos sumažėjimas, galimai iš dalies susijęs su ekonomikos krize, buvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(151)

Į tai atsižvelgiant laikoma, kad paklausos sumažėjimas, galimai iš dalies susijęs su ekonomikos krize, buvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis.

| (152) | Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad finansų ir ekonomikos krizė nesukėlė žalos, bet šiuo klausimu nepateikė jokio pagrįsto argumento ir paprasčiausiai nurodė keletą bylų (17), kurių išvados buvo priešingos. |
| --- | --- |

(152)

Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad finansų ir ekonomikos krizė nesukėlė žalos, bet šiuo klausimu nepateikė jokio pagrįsto argumento ir paprasčiausiai nurodė keletą bylų (17), kurių išvados buvo priešingos.

| (153) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad kiekvieną atvejį reikėtų vertinti atskirai. Šiuo konkrečiu atveju pažymėtina, kad nors nėra aiškaus priežastinio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės padėties ryšio, apimties sumažėjimas, tikriausiai iš dalies dėl ekonomikos krizės, turėjo įtakos blogai Sąjungos pramonės padėčiai. Iš tiesų, bent jau tam tikra dalimi, kaip paaiškinta pirmiau, tai buvo išskirtinai pripažinta Solae Belgium 2009 m. ataskaitoje. |
| --- | --- |

(153)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad kiekvieną atvejį reikėtų vertinti atskirai. Šiuo konkrečiu atveju pažymėtina, kad nors nėra aiškaus priežastinio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės padėties ryšio, apimties sumažėjimas, tikriausiai iš dalies dėl ekonomikos krizės, turėjo įtakos blogai Sąjungos pramonės padėčiai. Iš tiesų, bent jau tam tikra dalimi, kaip paaiškinta pirmiau, tai buvo išskirtinai pripažinta Solae Belgium 2009 m. ataskaitoje.

| (154) | Nepaisant to, pastebimi svarbūs skundo pateikėjo nurodytų bylų ir šio atvejo skirtumai. Kai kurie skirtumai išvardyti tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(154)

Nepaisant to, pastebimi svarbūs skundo pateikėjo nurodytų bylų ir šio atvejo skirtumai. Kai kurie skirtumai išvardyti tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

| (155) | Oksalo rūgšties atveju (18), nors kai kurie rodikliai pakito teigiama linkme nuo 2009 m. iki TL, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo, nors šiuo atveju ji padidėjo beveik iki 2007 m. lygio (19). Be to, oksalo rūgšties bylos atveju nėra kiekvienų metų importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir žalos rodiklių tendencijų koreliacijos trūkumo, kuris būdingas šiuo atveju. Pelningumo tendencijos taip pat skiriasi. Konkrečiai, šiuo atveju pelningumas labai keičiasi. Galiausiai, šiuo atveju rinka labai kinta. |
| --- | --- |

(155)

Oksalo rūgšties atveju (18), nors kai kurie rodikliai pakito teigiama linkme nuo 2009 m. iki TL, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo, nors šiuo atveju ji padidėjo beveik iki 2007 m. lygio (19). Be to, oksalo rūgšties bylos atveju nėra kiekvienų metų importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir žalos rodiklių tendencijų koreliacijos trūkumo, kuris būdingas šiuo atveju. Pelningumo tendencijos taip pat skiriasi. Konkrečiai, šiuo atveju pelningumas labai keičiasi. Galiausiai, šiuo atveju rinka labai kinta.

| (156) | Tinklinių stiklo pluošto audinių byloje (20) Sąjungos pramonės rinkos dalis mažėjo kiekvienais metais, iš viso 12 procentinių punktų (21). Tuo pačiu metu Kinijos importui tenkanti rinkos dalis kasmet didėjo, iš viso 12,4 procentinio punkto (22). Šiuo atveju Kinijos importui tenkanti rinkos dalis didėjo iki 2009 m., o nuo 2009 m. iki TL mažėjo. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo jau 2008 m., o po to padidėjo beveik iki 2007 m. lygmens. |
| --- | --- |

(156)

Tinklinių stiklo pluošto audinių byloje (20) Sąjungos pramonės rinkos dalis mažėjo kiekvienais metais, iš viso 12 procentinių punktų (21). Tuo pačiu metu Kinijos importui tenkanti rinkos dalis kasmet didėjo, iš viso 12,4 procentinio punkto (22). Šiuo atveju Kinijos importui tenkanti rinkos dalis didėjo iki 2009 m., o nuo 2009 m. iki TL mažėjo. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo jau 2008 m., o po to padidėjo beveik iki 2007 m. lygmens.

| (157) | Stiklo pluošto atveju (23), importui dempingo kaina tenkanti rinkos dalis kasmet didėjo, iš viso 6,3 procentinio punkto (24). |
| --- | --- |

(157)

Stiklo pluošto atveju (23), importui dempingo kaina tenkanti rinkos dalis kasmet didėjo, iš viso 6,3 procentinio punkto (24).

| (158) | Keraminių plytelių atveju (25), importui dempingo kaina tenkanti rinkos dalis nuolatos didėjo (26). Be to, atsargų pokyčiai labai skyrėsi. Keraminių plytelių atveju atsargos buvo esminis žalos rodiklis (27). Galiausiai, atlikus tyrimą keraminių plytelių atveju nustatyta, kad nepaisant statybos sektoriaus atsigavimo, Sąjungos pramonės rodiklių kitimo tendencija išliko neigiama (28). |
| --- | --- |

(158)

Keraminių plytelių atveju (25), importui dempingo kaina tenkanti rinkos dalis nuolatos didėjo (26). Be to, atsargų pokyčiai labai skyrėsi. Keraminių plytelių atveju atsargos buvo esminis žalos rodiklis (27). Galiausiai, atlikus tyrimą keraminių plytelių atveju nustatyta, kad nepaisant statybos sektoriaus atsigavimo, Sąjungos pramonės rodiklių kitimo tendencija išliko neigiama (28).

| (159) | Galiausiai, riebalų alkoholio atveju (29), žalos rodiklių pokyčiai nuo 2009 m. iki TL skyrėsi nuo šio atvejo (pvz., užimtumas sumažėjo) (30), o importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL padidėjo (31). |
| --- | --- |

(159)

Galiausiai, riebalų alkoholio atveju (29), žalos rodiklių pokyčiai nuo 2009 m. iki TL skyrėsi nuo šio atvejo (pvz., užimtumas sumažėjo) (30), o importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2009 m. iki TL padidėjo (31).

| (160) | Todėl skundo pateikėjo skundas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(160)

Todėl skundo pateikėjo skundas turi būti atmestas.

ii)   Sojos pupelių rinkos kintamumas

| (161) | Pirmiau nurodyta, kad Sąjungos pramonės pelningumas labai kinta ir atspindi kintantį rinkos pobūdį. |
| --- | --- |

(161)

Pirmiau nurodyta, kad Sąjungos pramonės pelningumas labai kinta ir atspindi kintantį rinkos pobūdį.

| (162) | Toks kintamumas yra glaudžiai susijęs su žaliavų rinkos svyravimais. Pagrindinės žaliavos (sojos pupelių) pagrindinei rinkai paprastai būdingi dideli mėnesiniai ir metiniai svyravimai (32), o galutinio produkto (koncentruotų sojos baltymų produktų) kainos yra gana pastovios (nes jos priklauso nuo ilgalaikių sutarčių). Todėl tiriamojo produkto pelningumo lygis labai priklauso nuo vyraujančios sojos pupelių rinkos padėties. |
| --- | --- |

(162)

Toks kintamumas yra glaudžiai susijęs su žaliavų rinkos svyravimais. Pagrindinės žaliavos (sojos pupelių) pagrindinei rinkai paprastai būdingi dideli mėnesiniai ir metiniai svyravimai (32), o galutinio produkto (koncentruotų sojos baltymų produktų) kainos yra gana pastovios (nes jos priklauso nuo ilgalaikių sutarčių). Todėl tiriamojo produkto pelningumo lygis labai priklauso nuo vyraujančios sojos pupelių rinkos padėties.

| (163) | Šiomis aplinkybėmis pastebima, kad 2008 m. sojos pupelių kaina iš tiesų labai pakito ir tai darė didelę įtaką pelningumui ir bendrai sąjungos pramonės padėčiai. Pats skundo pateikėjas pripažino, kad sojos pupelių kainų pokytis turėjo įtakos blogai jo padėčiai 2008 m. |
| --- | --- |

(163)

Šiomis aplinkybėmis pastebima, kad 2008 m. sojos pupelių kaina iš tiesų labai pakito ir tai darė didelę įtaką pelningumui ir bendrai sąjungos pramonės padėčiai. Pats skundo pateikėjas pripažino, kad sojos pupelių kainų pokytis turėjo įtakos blogai jo padėčiai 2008 m.

| (164) | Į tai atsižvelgiant akivaizdu, kad sojos pupelių rinkos kintamumas taip pat buvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(164)

Į tai atsižvelgiant akivaizdu, kad sojos pupelių rinkos kintamumas taip pat buvo pagrindinė Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastis.

| (165) | Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad sojos pupelių kainų kintamumas negalėjo nutraukti priežastinio ryšio ir buvo susijęs tik su 2008 m. Tačiau šiuo klausimu nepateikta jokių įrodymų. |
| --- | --- |

(165)

Po galutinio atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad sojos pupelių kainų kintamumas negalėjo nutraukti priežastinio ryšio ir buvo susijęs tik su 2008 m. Tačiau šiuo klausimu nepateikta jokių įrodymų.

| (166) | Pastebima, kad sojos pupelių kainos pokytis sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės veikla ir, atsižvelgiant į tai, kad sojos pupelių kainos laikytos pagrindine 2008 m. patirtų nuostolių priežastimi, nėra priežasties, kodėl 2010 m. nuostoliai, sutapę su kitu sojos pupelių kainų pokyčiu, turėtų būti vertinami kitaip. |
| --- | --- |

(166)

Pastebima, kad sojos pupelių kainos pokytis sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės veikla ir, atsižvelgiant į tai, kad sojos pupelių kainos laikytos pagrindine 2008 m. patirtų nuostolių priežastimi, nėra priežasties, kodėl 2010 m. nuostoliai, sutapę su kitu sojos pupelių kainų pokyčiu, turėtų būti vertinami kitaip.

| (167) | Todėl skundo pateikėjo skundas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(167)

Todėl skundo pateikėjo skundas turi būti atmestas.

4.   IŠVADA DĖL PRIEŽASTINIO RYŠIO

| (168) | Kiti veiksniai, ypač paklausos sumažėjimas (tikriausiai iš dalies kilęs dėl 2008–2009 m. ekonomikos krizės) ir pagrindinės žaliavos rinkos kintamumas buvo svarbios Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastys. |
| --- | --- |

(168)

Kiti veiksniai, ypač paklausos sumažėjimas (tikriausiai iš dalies kilęs dėl 2008–2009 m. ekonomikos krizės) ir pagrindinės žaliavos rinkos kintamumas buvo svarbios Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastys.

| (169) | Todėl, net ir laikantis hipotezės, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, šie kiti veiksniai nutraukia priežastinį ryšį ir negali būti daroma išvada, kad žala patirta dėl importo dempingo kaina iš KLR. |
| --- | --- |

(169)

Todėl, net ir laikantis hipotezės, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, šie kiti veiksniai nutraukia priežastinį ryšį ir negali būti daroma išvada, kad žala patirta dėl importo dempingo kaina iš KLR.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (170) | Kadangi pirmiau nustatyta, kad Sąjungos pramonė nepatyrė žalos, kurią galima laikyti materialine, ir kad bet kokiu atveju kiti veiksniai nutraukia importo dempingo kaina ir tos žalos priežastinį ryšį, Sąjungos pramonės interesų nebūtina nagrinėti. |
| --- | --- |

(170)

Kadangi pirmiau nustatyta, kad Sąjungos pramonė nepatyrė žalos, kurią galima laikyti materialine, ir kad bet kokiu atveju kiti veiksniai nutraukia importo dempingo kaina ir tos žalos priežastinį ryšį, Sąjungos pramonės interesų nebūtina nagrinėti.

G.   TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (171) | Atsižvelgiant į išvadas dėl Sąjungos pramonės materialinės žalos nebuvimo ir į tai, kad nenustatytas priežastinis ryšys, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį tyrimas nutraukiamas nenustatant priemonių. |
| --- | --- |

(171)

Atsižvelgiant į išvadas dėl Sąjungos pramonės materialinės žalos nebuvimo ir į tai, kad nenustatytas priežastinis ryšys, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnį tyrimas nutraukiamas nenustatant priemonių.

| (172) | Apie galutines išvadas ir ketinimą nutraukti tyrimą pranešta visoms susijusioms šalims ir joms sudaryta galimybė pateikti pastabas. Į jų pastabas atsižvelgta, bet dėl jų pirmiau išdėstytos išvados nepakeistos, |
| --- | --- |

(172)

Apie galutines išvadas ir ketinimą nutraukti tyrimą pranešta visoms susijusioms šalims ir joms sudaryta galimybė pateikti pastabas. Į jų pastabas atsižvelgta, bet dėl jų pirmiau išdėstytos išvados nepakeistos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės koncentruotų sojos baltymų produktų importo nutraukiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2012 m. birželio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 121, 2011 4 19, p. 71.

2

(3)  Nepaisant jo ryšių su Kinijos eksportuojančių gamintojų grupe, skundo pateikėjas laikomas Sąjungos gamintoju, ypač atsižvelgiant į tai, kad pagal turimus duomenis tos susijusios grupės eksportas į ES yra labai nedidelės apimties.

3

(4)  Pažymima, kad pareiškėjas B yra susijęs su skundo pateikėju.

4

(5)  2011 m. liepos 15 d. PPO apeliacinės institucijos ataskaita WT/DS397/AB/R, Europos Bendrijos – galutinės antidempingo priemonės tam tikroms geležies arba plieno tvirtinimo detalėms iš Kinijos.

5

(6)  Žr. pirmiau minėtos 2011 m. liepos 15 d. apeliacinės institucijos ataskaitos 319 konstatuojamąją dalį.

6

(7)  OL L 270, 2006 9 29, p. 4.

7

(8)  OL L 118, 2000 5 19, p. 6.

8

(9)  OL L 209, 2011 8 17, p. 24.

9

(10)  OL L 323, 2009 12 10, p. 48.

10

(11)  Skundo pateikėjas konkrečiai remiasi Oksalo rūgšties iš Indijos ir Kinijos (OL L 275, 2011 10 20, p. 1) ir Citrinų rūgšties iš Kinijos (OL L 143, 2008 6 3, p. 13) bylomis.

11

Oksalo rūgšties iš Indijos ir Kinijos

Citrinų rūgšties iš Kinijos

(12)  Skundo pateikėjas nurodo galutinę institucijos ataskaitą dėl ginčo WT/DS331/R Meksika – antidempingo muitai plieno vamzdžiams ir vamzdeliams iš Gvatemalos.

12

(13)  OL L 106, 2012 4 18, p. 1.

13

(14)  Žr. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1043/2011, kuriuo nustatomi laikinieji muitai (OL L 275, 2011 10 20, p. 1), 77 dalis.

14

(15)  OL L 323, 2008 12 3, p. 1.

15

(16)  Žr. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 488/2008, kuriuo nustatomi laikinieji muitai (OL L 143, 2008 6 3, p. 13), 68 ir 72 dalys.

16

(17)  Tinkliniai stiklo pluošto audiniai iš KLR (OL L 43, 2011 2 17, p. 9); Oksalo rūgštis iš Indijos ir KLR (OL L 275, 2011 10 20, p. 1); Stiklo pluoštas iš KLR (OL L 67, 2011 3 15, p. 1) ir Keraminės plytelės iš KLR (OL L 70, 2011 3 17, p. 5).

17

Tinkliniai stiklo pluošto audiniai iš KLR

Oksalo rūgštis iš Indijos ir KLR

Stiklo pluoštas iš KLR

Keraminės plytelės iš KL

(18)  OL L 275, 2011 10 20, p. 1.

18

(19)  Ten pat, 75 konstatuojamoji dalis.

19

(20)  OL L 43, 2011 2 17, p. 9.

20

(21)  Ten pat, 75 konstatuojamoji dalis.

21

(22)  Ten pat, 66 konstatuojamoji dalis.

22

(23)  OL L 67, 2011 3 15, p. 1.

23

(24)  Ten pat, 64 konstatuojamoji dalis.

24

(25)  OL L 70, 2011 3 17, p. 5.

25

(26)  Ten pat, 73 konstatuojamoji dalis.

26

(27)  Ten pat, 93–95 ir 125 konstatuojamosios dalys.

27

(28)  Ten pat, 124 konstatuojamoji dalis.

28

(29)  OL L 122, 2011 5 11, p. 47.

29

(30)  Ten pat, 85 konstatuojamoji dalis.

30

(31)  Ten pat, 70 konstatuojamoji dalis.

31

(32)  Viešai skelbiami duomenys (pvz., žr.: http://www.indexmundi.com) rodo, kad mėnesiniai sojos pupelių kainų skirtumai gali sudaryti net +/– 15 %

32

---

Klaidų ištaisymas

| 28.6.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 168/55

---

2012 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2012 dėl ribojamųjų priemonių tam tikriems asmenims, subjektams ir organizacijoms, keliančioms grėsmę taikai, saugumui ar stabilumui Bisau Gvinėjos Respublikoje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 119, 2012 m. gegužės 4 d.
  )

3 puslapis, 8 straipsnio 1 dalis:

yra:

„1.   Nedarant poveikio taikytinoms taisyklėms dėl ataskaitų teikimo, konfidencialumo ir profesinės paslapties, I priede išvardyti fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos:

| a) | nedelsdami pateikia ...“, |
| --- | --- |

a)

nedelsdami pateikia ...“,

turi būti:

„1.   Nedarant poveikio taikytinoms taisyklėms dėl ataskaitų teikimo, konfidencialumo ir profesinės paslapties, fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos:

| a) | nedelsdami pateikia ...“. |
| --- | --- |

a)

nedelsdami pateikia ...“.

---